Prilika – gradilišta za mlade obitelji u pola cijene u Gornjem Kućanu
U cilju pružanja pomoći mladim obiteljima, Grad Varaždin provodi čitav niz pronatalitetnih, konkretnih mjera i projekata. Dio tih mjera odnosi...
Na njoj je uklesan jedan od najopsežnijih i najcjelovitijih ranih hrvatskih glagoljskih tekstova, koji, osim kulturne, ima i iznimnu važnost za našu povijest jer se u tom tekstu prvi put (na hrvatskom tlu) navodi ime hrvatskog naroda, ali i jednoga hrvatskoga kralja, Zvonimira.
Leonard Eleršek je pukovnik, a Rado Žic Mikulin specijalist otorinolaringologije i cervikofacijalne kirurgije; veže ih ljubav prema baštini
Ipak, još otkad su krčki svećenici 1851. o njoj izvijestili velikog polihistora, Varaždinca Ivana Kukuljevića Sakcinskog, Baščanska ploča već gotovo 170 godina predstavlja trajni izazov za jezikoslovce i povjesničare. Razlog tomu leži u pismu kojim je pisana, a riječ je o prelaznom stadiju između oble (tzv. makedonske) i uglate (tzv. hrvatske) glagoljice. Osim toga, zbog proteka gotovo tisuću godina od njezina postavljanja, neki dijelovi ploče, zbog raznih oštećenja, nisu dobro vidljivi. Primjerice, kada je Kukuljević svoj prijepis poslao velikom slovačkom filologu Pavelu Šafáriku, ovaj je čak pomislio da se radi o kriptografskom, dakle šifriranom tekstu!
Stoga se za tako star i važan spomenik hrvatske pismenosti kao prioritetna zadaća nametnulo razrješenje datuma ili barem godine kada je klesana odnosno postavljena. U proučavanju tog problema ponajbolje se ogledaju sve teškoće s kojima su se paleografi suočavali (i još se suočavaju) u iščitavanju zahtjevnog teksta. Evo što o tome navodi Hrvatska enciklopedija:
„Teškoća se javlja već pri čitanju samoga početka. Jedni su ondje vidjeli invokaciju (+), drugi invokaciju i slova, treći samo slova. Ta slova neki su interpretirali kao godinu: F. Rački, I. Črnčić i V. Štefanić vidjeli su čr (1100), V. Jagić ta ista slova, ali je držao da iza njih dolazi još jedno, J. Hamm se kolebao između 1079. i 1077. R. Strohal je vidio 1120., I. Kukuljević se kolebao između 1104. i 1107. a u naše dane L. Margetić dokazuje da bi, što se paleografskih razloga tiče, to mogla biti 1105. i 1107. ili 1150. god., jer se prva dva slova (čr) vide, a treće bi moglo biti d,ž, ili l, a onda iz pov. razloga isključuje posljednje dvije mogućnosti i tvrdi da je riječ o 1105. godini. Neki istraživači dopuštali su i mogućnost da godine nema te da se na početku teksta nalaze riječi azъ ili arь (Črnčić, Štefanić). Neki su potpuno isključivali mogućnost da se na početku teksta nalazi godina i držali da je ondje jedna od spomenutih riječi (L. Košuta dopušta obje mogućnosti, B. Fučić samo azъ).“
“Kad smo preveli stih pjesme koji glas i ‘deset sat osandeseta je finila’, dr. Rado Žic Mikulin i ja smo shvatili kako pjesma kazuje da je crkva sv. Lucije izgrađena na samom koncu 1080. godine. To nam je bilo zanimljivo otkriće, a onda smo zaključili da je crkva trebala biti otvorena na blagdan sv. Lucije, a koji pada na 13. prosinca.“
Nije svejedno je li se nešto zbilo u 11. ili 12. stoljeću. To bi bila psihološka vrijednost ponuđenog nadnevka. No važnija je ona tehnička vrijednost, jer kada s dovoljno velikom sigurnošću odredite nadnevak jednog događaja, onda u odnosu na taj nadnevak možete preciznije datirati sve povezane događaje. Dvadeset godina nije malo!“
I tako je enigma potrajala sve donedavno, kada smo došli do Leonarda Eleršeka, našega „ludbreškog Zadranina“. Rođen je 1968. u Zadru, diplomirao na Fakultetu strojarstva i brodogradnje u Zagrebu 1993., magistrirao na Odjelu za aeronautiku FPZ-a 2006., a 2014. završava intergransku Zapovjedno-stožernu školu „Blago Zadro“ na Hrvatskom vojnom učilištu „Dr. Franjo Tuđman“ u Zagrebu. Časnik je OSRH i pukovnik Hrvatskoga ratnog zrakoplovstva. Rukovodio je postrojbama za tehničko održavanje hrvatskih vojnih zrakoplova i radio na raznim drugim zadaćama. Godine 2008. objavio je opsežan „Priručni englesko-hrvatski zrakoplovni rječnik“, a 2009. knjigu „Homo volans, rani hrvatski avijatičari 1554. – 1927.“ o počecima zrakoplovstva u Hrvata, u suradnji s kolegom iz Regionalnog tjednika Josipom Novakom. Napisao je još nekoliko stručnih knjiga iz područja zrakoplovne tehnike, objavljivao u časopisima „Hrvatski vojnik“ i „Promet“ te surađivao na mrežnom izdanju Hrvatske enciklopedije na člancima vezanima uz zrakoplovstvo i zrakoplovnu povijest.
Leonard Eleršek u trajnom je kontaktu s prim. dr. sc. Radom Žicom Mikulinom iz Punta na otoku Krku, specijalistom otorinolaringologije i cervikofacijalne kirurgije, koji se usavršavao u Engleskoj, Francuskoj, Italiji, Austriji, Slovačkoj i Češkoj, a pet godina radio je u Libiji kao predstojnik ORL odjela. Rođen je 1936. u Puntu te je od djetinjstva imao prilike slušati stare krčke pjesme i priče, koje zapisuje od svoje petnaeste godine. Ljubav prema narodnoj predaji otoka Krka naslijedio je od svog djeda Antona Mrakovčića Pavlića (1870. – 1953.) i majke, koji su bili pripovjedači i sakupljači narodne baštine. Sačuvao je njihove zapise, prepisao ih, obradio i tu obiteljsku arhivu nadopunio mnogim vlastitim zapisima. Pjesmu „Sveta Lucija“ zabilježio je Anton Mrakovčić Pavlić. U toj su pjesmi dr. Žic Mikulin i Leonard Eleršek uočili stih za koji vjeruju da otkriva točan datum Baščanske ploče!
Argumentaciju u ovom ekskluzivnom intervjuu pruža Leonard Eleršek.
Kako je došlo do otkrića pjesme “Sveta Lucija”?
Prošlog ljeta započeo sam prijevod jednoga čakavskog teksta iz 1951. godine, djela koje mi se učinilo nevjerojatno zanimljivo. To opsežno djelo narodne predaje zapisao je Anton Pavlić, a sačuvao dr. Rado Žic Mikulin. Kad sam nakon nekog vremena zapeo na određenom fondu specifičnih riječi koje se ne mogu naći kod ostalih čakavaca, lutajući internetom našao sam da se takvim jezikom govori u Puntu na otoku Krku. A onda sam našao i dr. Mikulina, koji na Facebooku objavljuje svoje priče iz povijesti Punta na puntarskoj čakavštini te u krčkom časopisu „Val“. Preko redakcije „Vala“ došao sam do njegova kontakta i zamolio ga za pomoć negdje u rujnu. Pročitao je prijevod i otad smo u stalnoj svakodnevnoj komunikaciji.
Nakon što je završen prijevod sage „Tragom Sunca – Crveni bojovnici iz Horezma“, Rado mi je počeo svakodnevno slati narodnu epiku koju su on, njegov djed i njegova majka godinama zapisivali na otoku Krku, Kvarneru, ali i širom Jadrana. Pristizale su pjesma za pjesmom i priča za pričom, njih više od dvije stotine. Sve pjesme i priče iznimno su stare i govore o vrlo davnim događajima, a mnoge su zapisane i prije 1900. godine. Jednu po jednu smo prevodili na standardnu štokavštinu komentirajući sadržaj. A onda smo u pjesmi „Sveta Lucija“, prevodeći njezin sadržaj, uočili zanimljiv podatak o nadnevku izgradnje crkve. Tu pjesmu je 1892. u Novom pjevao M. Sokolić, a zapisao Anton Mrakovčić Pavlić, djed dr. Mikulina. Dakle, ako to možemo tako reći, otkrio ju je Anton Mrakovčić.
No treba reći kako pored ove pjesme u zbirci dr. Mikulina ima još mnogo jednako vrijednih pjesama koje predstavljaju riznicu hrvatske povijesti i iz kojih će ozbiljan povjesničar izvući mnoge vrijedne podatke za koje smo mislili da su zauvijek izgubljeni. U njih je utkana cijela povijest hrvatskog naroda, onakva kakvom je vidi hrvatski puk. Postoji još jedna pjesma istog naslova. Nešto je duža i također spominje 1080. godinu te je razvidno da se u Krku ova godina, iz nekog razloga, urezala u pamćenje puka.
Možete li pojasniti metodologiju kojom je u ovoj pjesmi iščitan točan datum postavljanja Baščanske ploče?
Prema sadržaju ove krčke narodne pjesme jasno je da ona pjeva o benediktinskoj crkvi svete Lucije u Jurandvoru kraj Baške. U toj je crkvi pronađena Baščanska ploča, koja je u nju izvorno bila ugrađena kao lijevi plutej, dakle predstavljala je lijevu kamenu pregradu u toj crkvi. Ondje je postojala i desna pregrada, o kojoj, čini se, nema nikakvih podataka. Iz sadržaja Baščanske ploče može se iščitati kako ona svjedoči o tome da je hrvatski kralj Zvonimir bio darovatelj zemljišta za gradnju crkve. Ploča je, prema našemu mišljenju, na dan svečanog otvaranja i blagoslova crkve trebala biti ugrađena na svoje mjesto s obzirom na to da svjedoči o najuglednijem darovatelju.
Dešifriranje i točno datiranje Baščanske ploče enigme su još od Kukuljevićevog doba
Zanimljivo je da i pjesma „Sveta Lucija“, jednako kao i Baščanska ploča, govori o prikupljanju sredstava za gradnju crkve, kralju Zvonimiru kao najvažnijem donatoru i gradnji same crkve, ali daje i podatak o godini kada je crkva završena. Kad smo preveli stih pjesme koji glasi „deset sat osandeseta je finila“, dr. Mikulin i ja smo shvatili kako pjesma kazuje da je crkva svete Lucije izgrađena na samom koncu 1080. godine. To nam je bilo zanimljivo otkriće, a onda smo po logici stvari zaključili da je crkva sv. Lucije trebala biti otvorena na blagdan sv. Lucije, koji pada na 13. prosinca. Dakle, pjesma nudi nadnevak otvaranja crkve, pa tako i otkrivanja Baščanske ploče, na dan 13. prosinca 1080. godine.
Jasno je da o ponuđenom datumu trebaju svoj sud dati povjesničari koji o ploči znaju puno više nego mi. Pored toga, ima još mnogo zanimljivih podataka u stihovima ove pjesme. Primjerice, pjesma govori i o sadržaju desnog pluteja jurandvorske crkve. Tu je pak pisalo što su i koliko su drugi donatori dali za crkvu.
Koja je, po vama, važnost preciznog datiranja Baščanske ploče u kontekstu hrvatske pisane riječi i kulture?
U glagoljskom tekstu Baščanske ploče prvi put je na hrvatskom jeziku spomenuto hrvatsko nacionalno ime, a Zvonimir se titulira hrvatskim kraljem. Ona je jedan od najstarijih i tekstom najopširniji starohrvatski glagoljički spomenik, koji se smatra temeljnim tekstom od kojeg polazi svako istraživanje hrvatskog jezika i književnosti. Svaki novi podatak o ovako vrijednom spomeniku kulture beskrajno je značajan. Prema svim dostupnim izvorima, Baščanska ploča je nastala oko 1100. godine. Precizniji nadnevak nismo uspjeli nigdje pronaći.
U udžbenicima i enciklopedijama uvijek stoji „oko 1100. godine“. Ako je nadnevak iz pjesme točan, on ploču čvrsto smješta u 11. stoljeće, a nije svejedno je li se nešto zbilo u 11. ili 12. stoljeću. To bi bila psihološka vrijednost ponuđenog nadnevka. No važnija je ona tehnička vrijednost, jer kada s dovoljno velikom sigurnošću odredite nadnevak jednog događaja, onda u odnosu na taj nadnevak možete preciznije datirati sve povezane događaje. Taj datum bi pravom povjesničaru mogao biti od velike koristi. Dvadeset godina nije malo!
Za predstavnike folklornih skupina, sudionike Međunarodnog festivala folklora Folkofonija, u subotu 7. rujna, prieđeno je primanje u Gradskoj vijećnici Grada Varaždina.
Sudionike festivala predstavnike folklornih skupina iz Italije, Češke i Bosne i Hercegovine pozdravio je dr. sc. Neven Bosilj, gradonačelnik Grada Varaždina.
Prijemu je nazočila u ime organizatora Helena Lalić, predsjednika Centra tradicijske kulture. Gradonačelnik se zahvalio organizatorima koji brinu o očuvanju tradicijske kulture, gostima je predstavio grad te im se zahvalio na dolasku i želji da svoju tradiciju, pjesme i plesove predstave publici u Varaždinu.
FolkoFonija se održava po osmi put u organizaciji Centra tradicijske kulture (CTK), a pod pokroviteljstvom Grada Varaždina, Ministarstva kulture i medija RH, Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, Varaždinske županije, Hrvatskog društva skladatelja te Varkom d.o.o.
Festival se održava od 6. do 8. rujna 2024. na Europskom trgu u Varaždinu, a kroz glazbeno-umjetnički program predstavit će se preko 500 sudionika. Kroz održavanje radionica i predstavljajući se na tradicijskom sajmu sudjelovat će 30-ak županijskih udruga.
Predsjednik Vlade RH Andrej Plenković, ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs, ministar pravosuđa Damir Habijan, varaždinski župan Anđelko Stričak, gradonačelnik Ivanca Milorad Batinić, predsjednik Gradskog vijeća Zdenko Đuras i ravnatelj OŠ Ivanec Damir Jagić u petak su simbolično položili kamen temeljac dugo iščekivane dogradnje i rekonstrukcije Osnovne škole Ivana Kukuljevića Sakcinskog u Ivancu.
Gradilište je blagoslovio ivanečki župnik vlč. Tihomir Kosec. Time je označen početak realizacije ovoga projekta, čiji se dovršetak očekuje za godinu dana, a koji će omogućiti nastavu u jednoj smjeni za 740 ivanečkih učenika, bolju organizaciju nastave te đačkih izvannastavnih i izvanškolskih aktivnosti.
Ovi momenti mnogo su puta naglašeni i na prigodnoj svečanosti prethodno održanoj u holu Osnovne škole. Svečanost su pjesmom, stihovima i glazbom uljepšali učenici Laura Cuković, Šimun Čavlek, Nika Lončar i Andro Gotal te školski zbor.
U ime domaćina, sve goste i uzvanike pozdravio je ravnatelj Damir Jagić.
– Ivanečka škola, sa svojih 740 učenika i 125-ero zaposlenih, jedna je od najstarijih i najvećih u Varaždinskoj županiji. Počela je raditi davne 1839. godine, što znači da upravo ove godine obilježavamo jubilarnu 185. godišnjicu školstva u Ivancu. Kao slavljenicima, najveći nam je dar upravo dogradnja škole! I zato, radujemo se početku, ali još više završetku radova! Jer jednosmjenska nastava omogućit će bolje i kvalitetnije obrazovanje za učenike te kvalitetnije korištenje slobodnog vremena za brojne učeničke aktivnosti – naglasio je Jagić te uputio zahvale svima koji su omogućili ovaj projekt.
Dogradnja i rekonstrukcija vrijedna je oko 3,5 milijuna €, od čega 3,1 milijuna građevinski radovi, dok je vrijednost opreme 480.000 €.
I prije nego što je počeo – održiv projekt
U ime grada domaćina, izraze dobrodošlice u Ivanec svim je gostima uputio gradonačelnik Ivanca Mukorad Batinić.
– Projekt dogradnje škole je, i prije nego što je počeo, bio održiv. A bio je održiv zato jer se temelji na pozitivnim parametrima koje bilježimo u Ivancu: na „eksploziji“ novog doseljavanja u grad, na činjenici da ubrzano moramo otvarati i aktivirati nova građevinska područja te da četvrtu godinu zaredom na administrativnom području grada Ivanca bilježimo trend povećanog broja prvašića – istaknuo je gradonačelnik.
Ulaganja samo u zadnjih godinu dana blizu 6 mil. Eura!
– Ivanec je mali grad, a u fokusu gradske uprave je da građanima osigura da imaju gdje raditi i graditi te miran i zadovoljan život. Omogućujemo im to nizom velikih ulaganja, koja su u samo proteklih godinu dana vrijedna blizu 6 milijune eura! Posebno nam je drago što su među njima i dva vrtića (Ivanec i Radovan). U niz visokih gradskih ulaganja u predškolski odgoj, u sport i rekreaciju, društveni život, potpore poduzetnicima te, naročito, u komunalnu infrastrukturu, aktualna dogradnja škole dio je cijelog ovoginvesticijskog mozaika. Svi ovi pozitivni trendovi su nam light motiv i za naredno razdoblje – naglasio je Batinić.
– U tom kontekstu osobno mi je znakovit i važan odgovor građanina koji se u Ivanec doselio iz jednog od susjednih mjesta te dobio gradske poticaje, a koji mi je na moje pitanje o razlozima preseljenja u Ivanec rekao: „Ivanec je postao poželjno mjesto za život !“ – zaključio je Batinić.
Ističući da je, u kontekstu obilježavanja Dana Varaždinske županije i činjenice da naša Županija dobiva status „Prijatelj djece“, današnji dan za pamćenje, varaždinski župan Anđelko Stričak istaknuo je da će ovom dogradnjom ivanečka škola postati moderna školska ustanova, a dogradnjom područnih škola u Novoj Vesi Petrijanečkoj i Strmcu Podravkom, Varaždinska županija postat će prva u Hrvatskoj s nastavom u jednoj smjeni u svim osnovnim školama, a to se očekuje već iduće šk. godine.
Osvrnuo se i na ulaganja u dogradnju i rekonstrukciju nizaškolskih sportskih dvorana te kazao da je riječ o ulaganjima čiji je cilj stvaranje sustava jednakih šansi za svu djecu.Učenicima je poželio ugodan početak nove šk. godine te poručio da će u ovo vrijeme dogodine nastava u ivanečkoj školi početi u jednoj smjeni.
Plenković: Čestitke svima zaslužnima za projekt dogradnje OŠ Ivanec
Okupljenim gostima i uzvanicima te članovima kolektiva obratio se i premijer Andrej Plenković. Osvrćući se NPOO (Nacionalni plan oporavka i otpornosti), podsjetio je da je on bio zamišljen kao veliki odgovor EU na krizu prouzročenoj pandemijom COVID-a.
-NPOO omogućuje Hrvatskoj da sredstva iz toga planapametno usmjerava u prioritete, a jedan od glavnih prioriteta jest upravo obrazovanje. Time omogućujemo ostvarenje strateškog cilja, a to je da nove, mlade generacije budu kvalitetno obrazovane, kako bi ravnopravno mogle konkurirati na tržištu rada – istaknuo je Plenković. Zahvaljujući tome,naglasio je da je u Hrvatskoj u tijeku golem investicijski ciklus u obrazovanje vrijedan 2,7 milijardi eura, i to na svim razinama, s ciljem reformi kurikuluma i investiranja u infrastrukturu.
Smatrajući da su upravo ulaganja u obrazovanje temeljhrvatskog razvoja, svima zaslužnima za projekt dogradnje škole u Ivancu uputio je čestitke te poručio kako će im resorno ministarstvo biti na raspolaganju kako bi se projekt na vrijeme realizirao.
Svečanosti polaganja kamena temeljca nazočili su i saborski zastupnici Goran Kaniški i Predrag Štromar, državna tajnica u Ministarstvu znanosti i obrazovanja Zrinka Mužinić Bikić, zamjenik gradonačelnika Ivanca Marko Friščić, predsjednik Županijske skupštine Josip Križanić, županijski i gradski vijećnici, pojedini županijski i gradski pročelnici i dr.