Maruševec je ovog mjeseca bio okupljalište adventističke mladeži
Maruševčani, bilo da je riječ o bivšim profesorima ili učenicima, posebno su povezani zbog prekrasnog mjesta na kojem su proveli...
POVIJEST
Jugoslavenske komisije procijenile su da je u Drugom svjetskom ratu u cijeloj Hrvatskoj poginulo između 155.000 i 190.000 osoba. No, istovremeno je vrijedio i podatak o 700.000 žrtava – samo u logoru Jasenovac. Kako je to moguće?
Cijelim nizom takvih pitanja, ali i odgovora, obiluje knjiga „Jasenovački logori – istraživanja“ Vladimira Horvata, Igora Vukića, Stipe Pilića i Blanke Matković.
Nakon što su profesori Dorotea Ilčić i Darko Rušec izveli kraći koncert, knjigu su, u organizaciji Društva za obilježavanje grobišta žrtava Drugoga svjetskog rata i poraća Varaždin, u palači Herzer 27. lipnja predstavili Igor Vukić i Stipo Pilić.
Knjigu je objavilo Društvo za istraživanje trostrukog logora Jasenovac, koje nastoji dokazati postojanje triju logora: naime, nakon ustaškoga, od 1941. do 1945., u Jasenovcu je djelovao partizansko-komunistički logor, u sklopu kojeg je postojao i logor za informbiroovce, sve do 1951. godine.
Sada u hrvatskoj javnosti prevladava tvrdnja da je u logoru za vrijeme NDH ubijeno oko 83.000 ljudi, no autori naglašavaju da su žrtve ustaškog režima itekako preuveličane, dok su žrtve komunističkog logora jednostavno – prešućene.
Igor Vukić, koji se temom počeo baviti zato jer mu je pradjed, Srbin i pravoslavac, odveden u ustaški logor, tvrdi da je Jasenovac za NDH bio kažnjenički logor, a ne logor smrti. Navodi: „Uz preventivnu funkciju (sprečavanje protivnika, uglavnom po narodnosti Hrvata, u poduzimanju akcija protiv države i poretka), ujedno je bio i logor za prikupljanje radne snage za industriju i poljoprivredu Trećeg Reicha. No, zatočenici u logor nisu dovođeni da bi bili ubijani. Uzroci smrti bili su bolest, odmazde i kazne za pojedine prijestupe (bijeg, krađe, napadi na stražare, odmazde za partizanske napade) te partizanski i saveznički napadi (bombardiranja iz zraka)“.
Postojanju komunističkog logora protivi se dio struke (S. Goldstein), no podastrijeti argumenti vrlo su uvjerljivi, jer brojni prikrivani dokumenti izlaze na vidjelo. Posebno su dojmljiva svjedočanstva o bacanju ubijenih hrvatskih vojnika u Savu s perverznom namjerom da se njihovi leševi prikažu kao ustaške žrtve. Jasenovac je jedini logor u Europi koji je nastavio djelovati i poslije rata, pod vodstvom jedne savezničke vojske. Teško je utvrditi koliko je žrtava bilo u Jasenovcu, jer prava terenska istraživanja nikad nisu provedena! U svim dosadašnjim ekshumacijama i iskopavanjima pronađeni su posmrtni ostaci – 725 žrtava.
Suautor Igor Vukić: Jasenovac je tijekom NDH bio kažnjenički logor, a ne logor smrti
Analizirajući pak dostupna izvješća, Stipo Pilić i Blanka Matković na temelju antropoloških pokazatelja tvrde da se u velikom dijelu tih posmrtnih ostataka nije moglo raditi o Židovima, Romima ili Srbima, nego samo o Hrvatima. Nakon kraće rasprave, brojnim se nazočnima obratio Josip Kocijan, koji najavljuje da će Društvo za obilježavanje grobišta žrtava Drugoga svjetskog rata i poraća Varaždin organizirati još sličnih tribina te na sudjelovanje i suradnju poziva institucije i udruge poput Zavoda HAZU, Ogranka Matice hrvatske i Društva povjesničara.
U kontekstu preuveličanih brojki od čak 700.000 žrtava ustaškog logora, frapantno djeluje podatak da su u svim dosadašnjim ekshumacijama i iskopavanjima na području Jasenovca pronađeni posmrtni ostaci – 725 osoba
Izvor:
Foto:
Grad Varaždin poziva roditelje/posvojitelje/skrbnike/staratelje djece rođene od 01. siječnja 2007. godine, koja imaju prebivalište na području Grada Varaždina, da podnesu zahtjev za unos, ispravak ili dopunu podataka upisanih u registar korisnika „dječje božićnice“.
Zahtjev se nalazi na web stranici Grada www.varazdin.hr/bozicnice.
– Molimo da roditelji posvojitelji/skrbnici/staratelji putem aplikacije na web stranici, upisom OIB-a djeteta provjere da li se dijete nalazi u bazi podataka Grada Varaždina. Ukoliko se dijete nalazi u bazi podataka i podaci su točni, nije potrebno ispunjavati Zahtjev niti poduzimati bilo kakve daljnje radnje. Roditelji/posvojitelji/skrbnici/staratelji koji nisu u mogućnosti ispisati Zahtjev, isti mogu podići u pisarnici Grada Varaždina, Trg kralja Tomislava 1, (ponedjeljkom, srijedom i četvrtkom od 7 do 15 sati, utorkom od 7 do 17 sati i petkom od 7 do 13 sati). Zahtjev za unos, ispravak ili dopunu podataka upisanih u registar korisnika „dječjih božićnica“ predaje se do 24. rujna 2024. godine do 12 sati – ističu u Gradu.
Nakon navedenog roka podnašanje zahtjeva više neće biti moguće.
Korisnici dječjih božićnica koji prošle godine iste nisu podignuli, izbrisani su iz registra korisnika te moraju ponovno predati zahtjev.
Roditelji koji će podnijeti zahtjev za donaciju za novorođeno dijete nakon roka za predaju zahtjeva za ažuriranje baze podataka korisnika „dječjih božićnica“, a sve do 31. prosinca 2024. godine, bit će upisani u bazu po službenoj dužnosti.
Jedna od važnijih točaka dnevnog reda sjednice Općinskog vijeća Općine Martijanec, održane u srijedu, bilo je izvješće o radu načelnika u prvih šest mjeseci ove godine. U sklopu tog izvješća, načelnik Branimir Nađ je istaknuo kako je krenula dogradnja Dječjeg vrtića „Vlakić” Martijanec za što je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih Općini isplatilo predujam u iznosu od 81 tisuću eura.
-Dobivena sredstva osigurana su zahvaljujući kvalitetnoj pripremi i prijavi projekta na natječaj spomenutog Ministarstva. No, to je samo dio osiguranih sredstava preko nacionalnih natječaja, odnosno EU fondova. Za ukupno sedam projekata osigurano je u prvih šest mjeseci više od 220 tisuća eura – naglasio je Nađ.
Također, izrađen je glavni projekt za opremanje dječjeg igrališta kraj vrtića, a započeto je i postavljanje solarne elektrane na sam objekt vrtića.
U tijeku su pripreme i za ulaganje u prometnu infrastrukturu. Naime, pripremljena je dokumentacija za rekonstrukciju nerazvrstane ceste od Martijanca prema Madaraševcu te je izrađeno idejno rješenje za Vinogradsku ulicu u Slanju. Tome treba pridodati i da je uređen centralni trg u Martijancu. Uložena su i sredstva u uređenje te nabavku opreme za groblja u Martijancu, Križovljanu i Slanju. Također, u prvih šest mjeseci značajna sredstva uložena su na području sporta.
-Rekonstruiran je i opremljen teniski teren u Martijancu. Nadalje, započela je i II. faza izgradnje multifunkcionalnog sportskog igrališta u Čičkovini. Ulaganje u sportsku infrastrukturu izrazito je bitno jer želimo sportašima, ali i rekreativcima, osigurati kvalitetne uvjete bavljenja sportom te mladima boravak na otvorenom uz rekreaciju i sport – pojasnio je Nađ.
Osim o radu načelnika raspravljalo se i o izvršenju proračuna za prvu polovicu 2024. U tom periodu prihodi proračuna Općine Martijanec i DV Vlakić Martijanec bili su 1.209.662,53 a rashodi 1.206.139,41 eura.
-Prihodi proračuna realizirani su u spomenutom iznosu od 1.209.662,53 eura što je za 21,42 posto više u odnosu na ostvarenje prethodne proračunske godine – komentirao je pozitivne financijske rezultate načelnik Nađ.
U konačnici, vijećnici su jednoglasno prihvatili izvješće načelnika, kao i izvršenje proračuna za prvu polovicu 2024.