U srijedu, 24. veljače, u Hrvatskom narodnom kazalištu potpisan je ugovor o stalnoj suradnji između HNK u Zagrebu i HNK u Varaždinu.
Ugovor su potpisale intendantica HNK u Zagrebu Dubravka Vrgoč i intendantica HNK u Varaždinu Jasna Jakovljević, a svečanosti su prisustvovali i savjetnica ministrice kulture i medija Iva Hraste Sočo, gradonačelnik Grada Varaždina Ivan Čehok i njegova zamjenica Sandra Malenica.
Nakon 30 godina provedenih u HNK-u u Zagrebu i 16 godina u HNK-u u Varaždinu, srijeda je za intendanticu Jakovljević bila povijesni trenutak. Ovu suradnju omogućila je kompletna obnova varaždinskog HNK-a kojom su konačno stvoreni uvjeti za izvođenje djela kao što su opera, opereta ili balet.
– Na ovaj trenutak čekala sam 15 godina i nešto mjeseci. Jako se veselimo ovoj suradnji i obogaćivanju našeg programa. Jako je važna ova suradnja, pogotovo u glazbenom, ali i u dramskom svijetu jer će kompletno proširiti interes prema kazalištu. Ljudi neće morati ići u Zagreb, nego će imati svoje kazalište s onim programom koji se izvodi u Zagrebu. Na našoj pozornici mi možemo dati komorne i suvremene opere, a ove veće opere kao što su „Figarov pir“, „Seviljski brijač“ i „Nikola Šubić Zrinjski“, to rade HNK i druga nacionalna kazališta koja imaju stalne orkestre i stalne ansamble, mi ovdje nemamo – rekla je Jasna Jakovljević te dodala da je ova suradnja važna i za djecu učenike Glazbene škole koje će moći vidjeti te projekte i unaprijed se pripremati za glazbenu akademiju.
Nadalje, kazališni umjetnici imat će veći broj predstava, kaže, a svoj kajkavski repertoar varaždinski će umjetnici predstaviti zagrebačkoj publici.
– To je jedan veliki dobitak za oba kazališta i možemo biti ponosni da je taj europski model zaživio upravo u Varaždinu – zadovoljna je Jakovljević.
Zadovoljstvo nije krila ni intendantica HNK-a u Zagrebu Dubravka Vrgoč, koja je rekla da je neobično da suradnja između dva grada, udaljena 70-ak kilometara i koja su po mnogočemu kulturna središta u Hrvatskoj, godinama nije postojala suradnja.
– Suradnja je posebno važna u ovom vremenu pandemije i posljedica potresa kada je kultura stavljena na marginu. Mi se doista trudimo da ona bude u središtu. U ovoj pandemiji smo shvatili da nam je iznimno teško bez kulture i da nam ona itekako pomaže, a kazalište je jedno od vodećih terapeutskih ustanova za pronaći bijeg od stvarnosti koja u posljednje vrijeme nije tako lijepa. Iznimno me veseli da je danas započeta suradnja, a još više da će sutra varaždinska publika moći vidjeti hit predstavu za koju se u malom, skromnom gledalištu traži karta više – rekla je Vrgoč.
Naime, danas, 25. veljače, u varaždinskom HNK-u gostuje predstava Monike Herceg pod nazivom „Gdje se kupuju nježnosti“ u režiji Renea Medvešeka. Nakon toga će varaždinsko Kazalište gostovati u Zagrebu s koncertom Međimurske legende skladatelja Davora Bobića, u izvedbi sopranistice Evelin Novak i Orkestra Muzičke akademije, a 9. svibnja, povodom obljetnice smrti Georgija Paroa, u Zagrebu će se izvoditi „Balade Petrice Kerempuha“. U međuvremenu će u Varaždinu biti izveden koncert s nekim od zagrebačkih pjevača koji su povezani s varaždinskim krajem.
Razmjena iskustava
Savjetnica ministrice kulture i medija Iva Hraste Sočo istaknula je da je intencija Ministarstva kulture i medija i ministrice Nine Obuljen Koržinek da nacionalna kazališta surađuju, ne samo zbog suradnje, već i zbog smanjivanja troškova.
– Ovo je prva ovakva suradnja koja je baš na ovaj način napravljena, vrlo službeno, putem sporazuma koji je uvijek najbolji temelj. To bi trebala postati paradigmatska suradnja među svim nacionalnim kazalištima, da nema preklapanja naslova, da svih pet nacionalnih kazališta surađuje – rekla je Hraste Sočo.
Da je ugovorena suradnja obostrani dobitak, naglasio je i varaždinski gradonačelnik Ivan Čehok.
– Obično su nam najbliže stvari nekako najudaljenije. Dva grada koja su i geografski bliska, jedan prvi glavni grad, drugi sada glavni grad, dva kazališta koja su inače stalno živjela u međusobnoj razmjeni glumaca, redatelja i glazbenika, međutim nikad nisu imali ovako formaliziranu suradnju. Sad je potpisan ugovor, što znači da će svi naši Varaždinci moći uživati u predstavama HNK u Zagrebu, a isto tako će Zagrepčani moći uživati u predstavama našega kazališta. Za Varaždince to znači da neće morati ići u Zagreb na operu, operetu, balet, moći će sve to gledati ovdje – istaknuo je ovom prigodom gradonačelnik Čehok te pozvao građane da dođu u kazalište i vide kako kultura doista živi u razmjeni iskustava.
Sandra Malenica istaknula je da je potpisivanju ugovora prethodilo izuzetno puno rada i truda te da ovaj sporazum paradigmatski otvara primjer i za druge ustanove.
– Udruge i izvaninstitucionalna kultura se puno lakše vežu i povezuju jer su drugačije koncipirane. Danas se često govori da se ustanove, koje se ne otvore, mogu zatvoriti. Naše i zagrebačko Kazalište to su prepoznali, otvorili su se. Stoga, ako mogu dva nacionalna kazališta surađivati, ja ne vidim zašto ne bi svi – zaključila je Malenica.
Nakon ljetne stanke „Srijeda u muzeju“ nastavlja se programom Prošlost Varaždina u filmskim zapisima (II.).
Riječ je o projekciji kratkih filmova snimljenih u produkciji Filmskih novosti u Beogradu na području Varaždina i okolice od kraja Drugoga svjetskog rata do 80-ih godina prošlog stoljeća.
Filmovi su šarolikoga tematskog spektra: od politike, vojske, gospodarstva, sporta, medicine i lovstva pa sve do kulturnih znamenitosti Varaždinske županije. Među njima je i filmski zapis iz 1959. s prikazom Franje Košćeca i njegove zbirke kukaca kao zametka Entomološkog, odnosno kasnije Prirodoslovnog odjela GMV-a.
Projekcija ovih filmova svojevrsni je nastavak programa održanog u ožujku ove godine, kad su prikazani filmski zapisi nastali od Prvoga svjetskog rata do 1945., za što je Gradski muzej Varaždin otkupio prava od Jugoslavenske kinoteke u Beogradu.
Program počinje u 19 sati, a ulaz je besplatan. Ovom prigodom Gradski muzej Varaždin (ponovno) poziva sve koji imaju stare filmske zapise vezane uz područje Varaždina i okolice da ih donesu u Muzej, gdje će se kao dragocjeni dokumenti prošlosti digitalizirati i sačuvati za buduće naraštaje.
Izložbom fotografija „Sanjarenje o prostorima sjećanja“ autorice Mirne Štambuk, nastavlja se peta sezona Vaniminog programa „Podrum ponedjeljkom“. Otvorenje izložbe će biti u ponedjeljak, 9. rujna u 19 sati.
„Sanjarenje o prostorima sjećanja“ naziv je izložbe fotografija Mirne Štambuk. Tim se poetskim fotografskim ciklusom mlade autorice, nakon kraće ljetne pauze nastavlja peta sezona programa izložbi što ga pod nazivom Podrum ponedjeljkom u podrumu Centra za mlade i nezavisnu kulturu P4 u Varaždinu organizira varaždinski Filmsko-kreativni studio VANIMA.
Karlovčanka koja trenutno živi u Varaždinu i studira na Sveučilištu Sjever, izložbom u CZM P4 promatrača upoznaje s fragmentima svojih uspomena. Većina fotografija snimljena je analognim fotoaparatom, no autorica je djeliće sjećanja zabilježila i digitalno.
O proživljenom i viđenom Mirna Štambuk ne priča nam na način biografa ili povjesničara, već odabire poetski pristup.
Sanjarenje o tim, objektivom zabilježenim trenucima, sada već uspomenama, daje joj mogućnost da ponekad svjesno, ali često i nesvjesno obilazi i prekoračuje tehnička i kompozicijska fotografska pravila i norme. Urbani krajolici, slučajni prolaznici, nekonvencionalni portreti prijatelja, eksterijeri i interijeri, izmjenjuju se na fotografijama kojima nas Mirna Štambuk nastoji uvesti u snoviti svijet svojih intimnih uspomena.
Dvadesetak fotografija-sanjarenja kojima nam ona predstavlja svoj život, istovremeno su poziv promatraču na nastavak sanjarenja koje ih je i stvorilo. Sanjarenje, mašta odnosno imaginacija je, kako kaže Gaston Bachelard, najveća snaga ljudske prirode.
Imaginacija nas, u svom živom djelovanju, istovremeno odjeljuje od prošlosti i stvarnosti. Ona se otvara prema budućnosti. A ta će budućnost koja očekuje mladu autoricu nakon njene prve izložbe postavljene u podrumu CZM u Varaždinu, u fotografskom i stvaralačkom smislu, nedvojbeno iznjedriti zanimljive i intrigantne radove.
Ova web stranica koristi kolačiće tako da vam možemo pružiti najbolje moguće korisničko iskustvo. Podaci o kolačićima pohranjuju se u vašem pregledniku i obavljaju funkcije poput prepoznavanja kod povratka na našu web stranicu i pomaže našem timu da shvati koji su dijelovi web stranice vama najzanimljiviji i najkorisniji.
Neophodni kolačići
Neophodni kolačići trebali bi biti omogućeni uvijek kako bismo mogli spremiti vaše postavke kolačića.
Ukoliko onemogućite ovaj kolačić, mi nećemo moći spremiti vaše postavke. To znači da ćete prilikom svake posjete morati odobriti ili blokirati kolačiće.