U Ključu održano 29. sportsko natjecanje dragovoljaca i veterana Domovinskog rata RH
U organizaciji Udruge dragovoljaca i veterana domovinskog rata RH Podružnica Varaždinske županije, u subotu je u Ključu održano 29. sportsko...
Problemi i poremećaji mentalnog zdravlja, zbog relativno visoke pojavnosti, čestog početka u mlađoj odrasloj dobi, mogućeg kroničnog tijeka, narušavanja kvalitete života oboljelih i njihovih obitelji te značajnog udjela u korištenju zdravstvene zaštite, predstavljaju jedan od prioritetnih javnozdravstvenih izazova u svijetu pa tako i u Hrvatskoj.
HZJZ redovito prati ovu problematiku te su u svibnji ove godine objavili publikaciju “Mentalni poremećaji u Republici Hrvatskoj 2023.”.
Prema procjenama za 2017. godinu (IHME, Global Burden of Disease) poremećaji mentalnog zdravlja i ovisnosti čine oko 5 % globanog opterećenja bolestima. Isti izvor procjenjuje da mentalni poremećaji i ovisnosti u 2019. godini čine 4,85 % ukupnog opterećenja bolestima u Hrvatskoj.
– Mentalni poremećaji posljednjih godina sudjeluju s oko 6 % u ukupnom bolničkom pobolu u Hrvatskoj. Najveći broj hospitalizacija u dobi je od 20 do 59 godina što ih svrstava među vodeće uzroke bolničkog pobola u radno aktivnoj dobi. Osim toga, skoro petina ukupnih bolno-opskrbnih dana registrira se za hospitalizacije osoba s dijagnozama mentalnih poremećaja te su prema korištenju dana bolničkog liječenja vodeća skupina bolničkog pobola. Također, psihijatrijski pregledi sudjeluju s udjelom 6 do 7 % u broju specijalističkih pregleda na razini specijalističko-konzilijarne djelatnosti.
Godine 2022. registrirano je ukupno 30.522 hospitalizacija zbog mentalnih poremećaja te se ova skupina s udjelom od 5,1 % nalazila na 10. mjestu u ukupnom broju hospitalizacija u Hrvatskoj – pokazuju podaci HZJZ-a.
Prema podskupinama najučestalije dijagnoze mentalnih poremećaja 2022. godine bile su iz podskupina shizofrenija, shizotipni i sumanuti poremećaji, mentalni poremećaji i poremećaji ponašanja uzrokovani uzimanjem psihoaktivnih tvari i poremećaji raspoloženja.
Bilježe se znatne razlike u bolničkom pobolu zbog mentalnih poremećaja prema spolu, također ističu iz HZJZ-a. U 2022. godini muškarci su najviše bili hospitalizirani zbog mentalnih poremećaja uzrokovanih alkoholom, shizofrenije, depresivnih poremećaja, reakcija na teški stres, uključujući PTSP, te ostalih mentalnih poremećaja zbog oštećenja i disfunkcije mozga i tjelesne bolesti. Žene su najčešće bile hospitalizirane zbog depresivnih poremećaja, shizofrenije, ostalih mentalnih poremećaja zbog oštećenja i disfunkcije mozga i tjelesnebolesti, mentalnih poremećaja uzrokovanih alkoholom te shizoafektivnih poremećaja.
U 2022. godini u dobi do 9 godina bilo je dva puta više hospitalizacija dječaka nego djevojčica. Najčešći razlozi hospitalizacija bili su zbog pervazivnih razvojnih poremećaja, specifičnih poremećaja razvoja govora i jezika, ostalih poremećaja psihološkog razvoja, slijede hiperkinetički poremećaji i emocionalni poremećaji s početkom specifično u djetinjstvu. U dobi od 10 do 19 godina bilo je dva puta više hospitalizacija djevojčica, a najčešći razlozi hospitalizacija bili su emocionalni poremećaji s početkom specifično u djetinjstvu, mješoviti poremećaji ponašanja i osjeta, akutni i prolazni psihotični poremećaji, reakcije na teški stres i poremećaji prilagodbe te poremećaji hranjenja.
Mentalni poremećaji, kao osnovni uzrok smrti, u ukupnom mortalitetu u Hrvatskoj sudjeluju s oko 2-3 %. Godine 2022. registrirano je ukupno 1876 smrti zbog mentalnih poremećaja te se ova skupina s udjelom 3,29 % nalazila na 8. mjestu uzroka smrti u Hrvatskoj.
U Varaždinskoj županiji na razini primarne zdravstvene zaštite 2022. godine mentalne poremećaje imalo je 33.249 ljudi, a u Međimurskoj županiji njih 20.760.
Ako se gleda stopa hospitalizacija zbog mentalnih poremećaja na 100.000 stanovnika u 2022. godini ona je bila najveća u Virovitičko-podravskoj županiji i iznosila je 1221. Ista stopa za Varaždinsku županiju bila je 490, a za Međimurje 793.
Vodeći uzroci hospitalizacija u skupini mentalnih poremećaja za Varaždinsku županiju za navedenu godinu mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom (24,3 %), shizofrenija (12,6 %) i depresivni poremećaji (8,5 %). Mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom i u Međimurju su bili glavni uzrok hospitalizacija u ovom segmentu s odjelom 28,3 %, slijedi reakcije na teški stres i poremećaji prilagodbe, uključujući PTSP (21,1 %) i shizofrenija (10,2 %).
Valja napomenuti da su na razini države mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom vodeća dijagnostička kategorija u uzrocima hospitalizacija unutar skupine mentalnih poremećaja. Broj hospitalizacija muškaraca bio je znatno veći nego hospitalizacija žena i to u odnosu prema jedan.
Do 2009. godine prisutan je uzlazni trend u bolničkom pobolu zbog depresivnih poremećaja sa znatnim porastom broja i stope hospitalizacija, ukupno i prema spolu. Od 2010. do 2015. godine stopa oscilira, a narednih godina prisutan je pad stope. Znatan broj osoba s ovim poremećajima liječi se u dnevnim bolnicama.
Ukupna stopa hospitalizacije 1995. godine iznosila je 54,6 na 100.000 stanovnika (2610 hospitalizacija), dok je 2022. godine iznosila 78,3/100.000 (3020 hospitalizacija). Žene zbog ovoga češće završavaju u bolnici od muškaraca.
Broj specijalista psihijatrije koji rade u psihijatrijskoj djelatnosti znatno je porastao od 1997. godine, kad ih je bilo 244, na 564 u 2022. godini, pokazuju podaci HZJZ-a. Ukupan broj liječnika specijalista koji se bave psihijatrijskom zaštitom nešto je i veći (567), zbog nekoliko neuropsihijatara koji rade u psihijatrijskoj djelatnosti. Ukupan broj specijalista u odnosu na broj stanovnika porastao je za 104,2 %.
Za predstavnike folklornih skupina, sudionike Međunarodnog festivala folklora Folkofonija, u subotu 7. rujna, prieđeno je primanje u Gradskoj vijećnici Grada Varaždina.
Sudionike festivala predstavnike folklornih skupina iz Italije, Češke i Bosne i Hercegovine pozdravio je dr. sc. Neven Bosilj, gradonačelnik Grada Varaždina.
Prijemu je nazočila u ime organizatora Helena Lalić, predsjednika Centra tradicijske kulture. Gradonačelnik se zahvalio organizatorima koji brinu o očuvanju tradicijske kulture, gostima je predstavio grad te im se zahvalio na dolasku i želji da svoju tradiciju, pjesme i plesove predstave publici u Varaždinu.
FolkoFonija se održava po osmi put u organizaciji Centra tradicijske kulture (CTK), a pod pokroviteljstvom Grada Varaždina, Ministarstva kulture i medija RH, Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, Varaždinske županije, Hrvatskog društva skladatelja te Varkom d.o.o.
Festival se održava od 6. do 8. rujna 2024. na Europskom trgu u Varaždinu, a kroz glazbeno-umjetnički program predstavit će se preko 500 sudionika. Kroz održavanje radionica i predstavljajući se na tradicijskom sajmu sudjelovat će 30-ak županijskih udruga.
Predsjednik Vlade RH Andrej Plenković, ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs, ministar pravosuđa Damir Habijan, varaždinski župan Anđelko Stričak, gradonačelnik Ivanca Milorad Batinić, predsjednik Gradskog vijeća Zdenko Đuras i ravnatelj OŠ Ivanec Damir Jagić u petak su simbolično položili kamen temeljac dugo iščekivane dogradnje i rekonstrukcije Osnovne škole Ivana Kukuljevića Sakcinskog u Ivancu.
Gradilište je blagoslovio ivanečki župnik vlč. Tihomir Kosec. Time je označen početak realizacije ovoga projekta, čiji se dovršetak očekuje za godinu dana, a koji će omogućiti nastavu u jednoj smjeni za 740 ivanečkih učenika, bolju organizaciju nastave te đačkih izvannastavnih i izvanškolskih aktivnosti.
Ovi momenti mnogo su puta naglašeni i na prigodnoj svečanosti prethodno održanoj u holu Osnovne škole. Svečanost su pjesmom, stihovima i glazbom uljepšali učenici Laura Cuković, Šimun Čavlek, Nika Lončar i Andro Gotal te školski zbor.
U ime domaćina, sve goste i uzvanike pozdravio je ravnatelj Damir Jagić.
– Ivanečka škola, sa svojih 740 učenika i 125-ero zaposlenih, jedna je od najstarijih i najvećih u Varaždinskoj županiji. Počela je raditi davne 1839. godine, što znači da upravo ove godine obilježavamo jubilarnu 185. godišnjicu školstva u Ivancu. Kao slavljenicima, najveći nam je dar upravo dogradnja škole! I zato, radujemo se početku, ali još više završetku radova! Jer jednosmjenska nastava omogućit će bolje i kvalitetnije obrazovanje za učenike te kvalitetnije korištenje slobodnog vremena za brojne učeničke aktivnosti – naglasio je Jagić te uputio zahvale svima koji su omogućili ovaj projekt.
Dogradnja i rekonstrukcija vrijedna je oko 3,5 milijuna €, od čega 3,1 milijuna građevinski radovi, dok je vrijednost opreme 480.000 €.
I prije nego što je počeo – održiv projekt
U ime grada domaćina, izraze dobrodošlice u Ivanec svim je gostima uputio gradonačelnik Ivanca Mukorad Batinić.
– Projekt dogradnje škole je, i prije nego što je počeo, bio održiv. A bio je održiv zato jer se temelji na pozitivnim parametrima koje bilježimo u Ivancu: na „eksploziji“ novog doseljavanja u grad, na činjenici da ubrzano moramo otvarati i aktivirati nova građevinska područja te da četvrtu godinu zaredom na administrativnom području grada Ivanca bilježimo trend povećanog broja prvašića – istaknuo je gradonačelnik.
Ulaganja samo u zadnjih godinu dana blizu 6 mil. Eura!
– Ivanec je mali grad, a u fokusu gradske uprave je da građanima osigura da imaju gdje raditi i graditi te miran i zadovoljan život. Omogućujemo im to nizom velikih ulaganja, koja su u samo proteklih godinu dana vrijedna blizu 6 milijune eura! Posebno nam je drago što su među njima i dva vrtića (Ivanec i Radovan). U niz visokih gradskih ulaganja u predškolski odgoj, u sport i rekreaciju, društveni život, potpore poduzetnicima te, naročito, u komunalnu infrastrukturu, aktualna dogradnja škole dio je cijelog ovoginvesticijskog mozaika. Svi ovi pozitivni trendovi su nam light motiv i za naredno razdoblje – naglasio je Batinić.
– U tom kontekstu osobno mi je znakovit i važan odgovor građanina koji se u Ivanec doselio iz jednog od susjednih mjesta te dobio gradske poticaje, a koji mi je na moje pitanje o razlozima preseljenja u Ivanec rekao: „Ivanec je postao poželjno mjesto za život !“ – zaključio je Batinić.
Ističući da je, u kontekstu obilježavanja Dana Varaždinske županije i činjenice da naša Županija dobiva status „Prijatelj djece“, današnji dan za pamćenje, varaždinski župan Anđelko Stričak istaknuo je da će ovom dogradnjom ivanečka škola postati moderna školska ustanova, a dogradnjom područnih škola u Novoj Vesi Petrijanečkoj i Strmcu Podravkom, Varaždinska županija postat će prva u Hrvatskoj s nastavom u jednoj smjeni u svim osnovnim školama, a to se očekuje već iduće šk. godine.
Osvrnuo se i na ulaganja u dogradnju i rekonstrukciju nizaškolskih sportskih dvorana te kazao da je riječ o ulaganjima čiji je cilj stvaranje sustava jednakih šansi za svu djecu.Učenicima je poželio ugodan početak nove šk. godine te poručio da će u ovo vrijeme dogodine nastava u ivanečkoj školi početi u jednoj smjeni.
Plenković: Čestitke svima zaslužnima za projekt dogradnje OŠ Ivanec
Okupljenim gostima i uzvanicima te članovima kolektiva obratio se i premijer Andrej Plenković. Osvrćući se NPOO (Nacionalni plan oporavka i otpornosti), podsjetio je da je on bio zamišljen kao veliki odgovor EU na krizu prouzročenoj pandemijom COVID-a.
-NPOO omogućuje Hrvatskoj da sredstva iz toga planapametno usmjerava u prioritete, a jedan od glavnih prioriteta jest upravo obrazovanje. Time omogućujemo ostvarenje strateškog cilja, a to je da nove, mlade generacije budu kvalitetno obrazovane, kako bi ravnopravno mogle konkurirati na tržištu rada – istaknuo je Plenković. Zahvaljujući tome,naglasio je da je u Hrvatskoj u tijeku golem investicijski ciklus u obrazovanje vrijedan 2,7 milijardi eura, i to na svim razinama, s ciljem reformi kurikuluma i investiranja u infrastrukturu.
Smatrajući da su upravo ulaganja u obrazovanje temeljhrvatskog razvoja, svima zaslužnima za projekt dogradnje škole u Ivancu uputio je čestitke te poručio kako će im resorno ministarstvo biti na raspolaganju kako bi se projekt na vrijeme realizirao.
Svečanosti polaganja kamena temeljca nazočili su i saborski zastupnici Goran Kaniški i Predrag Štromar, državna tajnica u Ministarstvu znanosti i obrazovanja Zrinka Mužinić Bikić, zamjenik gradonačelnika Ivanca Marko Friščić, predsjednik Županijske skupštine Josip Križanić, županijski i gradski vijećnici, pojedini županijski i gradski pročelnici i dr.