Općina Budinščina ucrtala kamenolom Siljevec u prostorne planove. Grad Ivanec im poručio: “Brišite to!“
Nakon što je Općina Budinščina na svojim mrežnim stranicama objavila Obavijest o III. izmjenama i dopunama svoga Prostornog plana, promptno...
U 2022. u Republiku Hrvatsku iz inozemstva su doselile 57.972 osobe, a u inozemstvo se odselilo 46.287 osoba. Saldo migracije stanovništva Republike Hrvatske s inozemstvom bio je pozitivan i iznosio je 11.685, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku objavljeni na kraju srpnja ove godine. Ovo je prvi put od 2013. godine da Hrvatska ima pozitivan migracijski saldo u vanjskim migracijama.
Istraživanja o unutarnjoj i vanjskoj migraciji stanovništva Republike Hrvatske provode se na temelju podataka koji se prikupljaju u Ministarstvu unutarnjih poslova.
U 2022. iz inozemstva se doselilo 17,8 % hrvatskih državljana i 82,2% stranaca, a odselilo se 70,7 % hrvatskih državljana i 29,3 % stranaca.
U ukupnom broju doseljenih i odseljenih osoba znatan je udio stranaca u okviru izdanih dozvola za boravak i rad. Ukupan broj doseljenih iz inozemstva uključuje raseljene osobe iz Ukrajine kojima je odobrena privremena zaštita u Republici Hrvatskoj. Od ukupnog broja doseljenih osoba u Hrvatsku njih najviše doselilo se iz Ukrajine, odnosno 19,3 % osoba, a 14,6 % osoba doselilo se iz Bosne i Hercegovine. Od ukupnog broja odseljenih osoba iz Republike Hrvatske, najviše osoba odselilo se u Njemačku, njih 31 %, slijede Austrija i kategorija ostale zemlje i nepoznato.
S obzirom na spolnu strukturu, u ukupnom broju doseljenih osoba iz inozemstva veći je bio udio muškaraca. U ukupnom broju odseljenih osoba u inozemstvo također je bio veći udio muškaraca. Najveći broj odseljenih osoba u inozemstvo bio je u dobi od 20 do 39 godina.
U ukupnom broju doseljenih osoba iz inozemstva u Republiku Hrvatsku u 2022. najveći su udio imali Grad Zagreb (23,5 %) i Splitsko-dalmatinska županija (11,8 %). Prema ukupnom broju odseljenih osoba iz Republike Hrvatske u inozemstvo, na prvome je mjestu bio Grad Zagreb (19,5 %), slijedile su Splitsko-dalmatinska županija (8,6 %), Zagrebačka županija (7,4 %) i Primorsko-goranska županija (7 %).
Najveći pozitivan saldo ukupne migracije stanovništva u 2022., odnosno razlika između ukupnog broja doseljenih iz druge županije i inozemstva te ukupnog broja odseljenih u drugu županiju i inozemstvo, imali su Grad Zagreb (3980 osoba), Zagrebačka županija (3482 osobe) i Istarska županija (3196 osoba). Najveći negativan saldo ukupne migracije stanovništva imale su Vukovarsko-srijemska županija (-1205 osoba), Osječko-baranjska županija (-1060 osoba) i Brodsko-posavska županija (-1051 osoba).
Ako se pogledaju podaci od 2013. do 2022. snažno raste iseljavanje iz Hrvatske, ali i useljavanje u našu zemlju.
I Varaždinska županija bilježi pozitivan saldo što se tiče inozemstva, odnosno lani se doselilo više ljudi nego se odselilo. Tijekom 2022. godine iz Varaždinske županije odselilo se 1656 ljudi, a doselio se njih 2223. To je plus od 567 ljudi.
Po ovom pitanju Međimurska je županija i dalje u minusu; lani se odselilo 1513 ljudi, a doselio ih se 1498. DZS zasad nije objavio iz koji zemalja najviše doseljavaju ljudi u Varaždinsku i Međimursku županiju.
Možemo podatke za dvije županije na sjeveru usporediti s 2021. Prema migracijama s inozemstvom Varaždinska županija tada je bila u minusu jer se odselilo 1501, a doselilo se njih 1356. I Međimurska županija te je godine bila u minusu. Iz Međimurja se u inozemstvo tada odselilo 1195 ljudi, a iz inozemstva se doselilo njih 1123.
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: