Subotnje nevrijeme u Varaždinskoj županiju rušilo stabla i oštetilo žice od struje
Ravnateljstvo civilne zaštite javilo je jučer, 13. srpnja, da je uz tuču bilo i drugih problema zbog nevremena. - Županijski...
PUT U EGZOTIČNU ZEMLJU
Da je volontiranje ili odlazak na stručnu praksu u strane zemlje vrlo popularno među Varaždincima i Varaždinkama, osjetila je i dvadesetpetogodišnja Maja Pokos, koja je svoj život na relaciji Varaždin – Osijek na četiri mjeseca zamijenila južnoameričkom državom koja se nalazi između Karipskog mora i Tihog oceana – Kolumbijom.
Ova zaljubljenica u putovanja i upoznavanje drugih kultura članica je IAESTE, Međunarodne udruge za razmjenu studenata za prirodnu i tehničku praksu, koja ju je i odvela u Kolumbiju, zemlju koju je odabrala jer je htjela posjetiti države izvan europskoga kontinenta.
U jedan od najvećih gradova Kolumbije, milijunski grad Bucaramangu, stigla je u kolovozu 2016. godine, a tamo je odrađivala studentsku praksu na jednom od njihovih najskupljih sveučilišta.
Tijekom vremena provedenog na sveučilištu morala je napraviti seminarski rad na engleskom jeziku na temu “Compressed Earth Blocks”, usko vezanom uz studij građevine, koji pohađa u Osijeku. Tamo nije srela nijednog Hrvata, rekla nam je Maja i dodala da je ona prva Hrvatica iz IAESTE programa koja je posjetila Kolumbiju.
Grad Bucamaranga trgovačko je središte kraja s jakom poljoprivrednom proizvodnjom kave i duhana
Kada je prijateljima rekla da će svoj život na par mjeseci zamijeniti egzotičnom Kolumbijom, bili su sretni i uzbuđeni, što joj je dalo dodatni vjetar u leđa.
– Roditelji su prvo bili malo šokirani, ali su mi na kraju bili najveća podrška i potpora – dodaje avanturistica Maja, koja je bila smještena u privatnoj kući s nekoliko prijateljica koje je tamo upoznala.
Među njezinim cimericama bila je i Indijka Prajakta Koraktar, s kojom je i danas u kontaktu. Osim Indijke, najviše se družila s Istočnoeuropljanima, Poljacima i Česima, a bilo je i Švicaraca i Norvežana. Plaću je, kaže, dobivala od sveučilišta, a iznosila je kao prosječna hrvatska minimalna plaća, što je oko tri milijuna kolumbijskih pesosa.
– Puno više sam mogla s tim novcem tamo nego ovdje. Imaju niži životni standard, ali im je hrana dosta skupa s obzirom na to kakve plaće imaju. No, sva putovanja izvan grada Bucamarange plaćala sam sama – rekla je Maja Pokos, koja dolaskom u Kolumbiju nije znala komunicirati španjolskim jezikom. Naučila ga je, kaže, razgovarajući s prijateljima. Engleskim jezikom se Kolumbijci služe i trude se služiti se njime, ali nemaju baš prilike često ga govoriti u svom gradu jer su turisti koji ga posjete najčešće iz španjolskoga govornog područja.
Grad Bucamaranga nalazi se u sjeveroistočnoj Kolumbiji i leži na više od tisuću metara nadmorske visine. Ima oko milijun stanovnika i trgovačko je središte kraja s jakom poljoprivrednom proizvodnjom kave i duhana. U usporedbi sa zelenilom i krajolikom Hrvatske, kaže Maja, tamošnje zelenilo i plavetnilo Bucamarange još je više naglašeno.
– Kolumbija se nalazi blizu ekvatora, tako da je 365 dana u godini temperatura jako visoka, što je meni, koja nisam naviknuta na cjelogodišnje ljetne temperature, bilo malo naporno. Čak nas ni kiša nije osvježila – objašnjava Maja.
Posjetila je i osam sati udaljene gradove Bogotu, koji je i glavni grad Kolumbije, i Medellin, koji je drugi po veličini, odmah iza Bogote. Gradovi su to koji su u drugoj polovici 20. stoljeća bili povezani s jednim od najpoznatijih kriminalaca, narkobosom Pablom Escobarom, barem do njegove smrti 1993. godine.
– Stekla sam dojam da Kolumbijci ne vole govoriti o njemu jer je danas velika zabluda gledati sadašnji život očima tadašnjeg vremena – rekla je Maja, koja doticaja s bilo čime vezanom uz kolumbijske kartele nije imala.
Na plantaži kave koja je otvorena za turiste Maja je popila tri najukusnije kave u životu
– Osjećali smo se sigurno, ima jako puno turista i backpackera koji dolaze iz Europe i Amerike, zapravo iz cijelog svijeta i, jednostavno, ako se ne ulazi u dio grada koji nije preporučljiv turistima, problema nema i osjećaš se zaštićeno – objašnjava.
Od cijele Kolumbije najviše ju je dojmio zaštićeni Nacionalni park Tayrona, koji se nalazi na području kolumbijske sjeverne regije Kariba.
– Zanimljiv je jer je na obali, uz koju se proteže 30 kilometara rajske plaže i pripadajuća šuma u kojoj žive potomci originalnih plemena do kojih možeš doći samo pješice – navodi Maja, koja NP Tayronu uspoređuje s hrvatskim NP Plitvička jezera.
– Na Plitvice možeš doći automobilom jer su dosta blizu, a do Tayrone se dolazi tako da turiste ostavljaju tri sata udaljene od mjesta za kampere, što govori koliko je to mjesto važno i zaštićeno – objašnjava Maja i dodaje da je samo jednom dnevno dozvoljeno izletničkom brodu voziti turiste po parku, kako ne bi uznemirio plemena kojih je, kroz povijest, dosta istjerano.
– Kolumbijska Vlada pazi plemena koje se nalaze na tajnim lokacijama po parku, što je dosta zanimljivo. Za neka plemena se ni ne zna gdje se nalaze – rekla je Maja, koju su oduševile i prirodne atrakcije koje se nalaze u Valle de Cocora: najviše palme na svijetu.
Maja je provela jedan dan na plantaži kave koja raste u grmovima visokim oko 1,60 metara. Plantaža je otvorena za sve znatiželjne turiste, koji tamo mogu isprobati svježe prženu kavu, ali i naučiti kako je brati i pržiti.
– Tamo sam popila tri najbolje kave u životu. No, iznenadilo me to što Kolumbijci nemaju običaj ispijanja kave kao što to rade Hrvati u kafićima – objašnjava Maja, koju je, osim ukusne kave, tamošnja lokalna hrana iznenadila egzotičnim okusima.
Kaže da Kolumbijci jedu mnogo egzotičnog voća, a za karipsko područje je specifično jesti rižu s kokosom, koja ima neuobičajen okus za Europljane.
Jela je i tipičnu grickalicu za područje Bucaramange – pržene mrave, koji, kaže, imaju okus kao kokice, a prodaju se u paketićima na ulici.
– Fora mi je što tamo možeš kupiti sve na ulicama, od piva do kemijske i SIM kartica, koje se kupuju uz predočenje osobne iskaznice – rekla je Maja, koja vjeruje da će se jednog dana vratiti u zemlje Latinske Amerike na dulje vrijeme. – Iako sam tamo provela sjajna četiri mjeseca i okusila život Latinoamerikanaca, nisam uspjela vidjeti cijelu zemlju jer je prevelika. No, vjerujem da se vidimo uskoro – poručuje mlada avanturistica Maja.
Izvor:
Foto: RT
Za predstavnike folklornih skupina, sudionike Međunarodnog festivala folklora Folkofonija, u subotu 7. rujna, prieđeno je primanje u Gradskoj vijećnici Grada Varaždina.
Sudionike festivala predstavnike folklornih skupina iz Italije, Češke i Bosne i Hercegovine pozdravio je dr. sc. Neven Bosilj, gradonačelnik Grada Varaždina.
Prijemu je nazočila u ime organizatora Helena Lalić, predsjednika Centra tradicijske kulture. Gradonačelnik se zahvalio organizatorima koji brinu o očuvanju tradicijske kulture, gostima je predstavio grad te im se zahvalio na dolasku i želji da svoju tradiciju, pjesme i plesove predstave publici u Varaždinu.
FolkoFonija se održava po osmi put u organizaciji Centra tradicijske kulture (CTK), a pod pokroviteljstvom Grada Varaždina, Ministarstva kulture i medija RH, Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, Varaždinske županije, Hrvatskog društva skladatelja te Varkom d.o.o.
Festival se održava od 6. do 8. rujna 2024. na Europskom trgu u Varaždinu, a kroz glazbeno-umjetnički program predstavit će se preko 500 sudionika. Kroz održavanje radionica i predstavljajući se na tradicijskom sajmu sudjelovat će 30-ak županijskih udruga.
Predsjednik Vlade RH Andrej Plenković, ministar znanosti i obrazovanja Radovan Fuchs, ministar pravosuđa Damir Habijan, varaždinski župan Anđelko Stričak, gradonačelnik Ivanca Milorad Batinić, predsjednik Gradskog vijeća Zdenko Đuras i ravnatelj OŠ Ivanec Damir Jagić u petak su simbolično položili kamen temeljac dugo iščekivane dogradnje i rekonstrukcije Osnovne škole Ivana Kukuljevića Sakcinskog u Ivancu.
Gradilište je blagoslovio ivanečki župnik vlč. Tihomir Kosec. Time je označen početak realizacije ovoga projekta, čiji se dovršetak očekuje za godinu dana, a koji će omogućiti nastavu u jednoj smjeni za 740 ivanečkih učenika, bolju organizaciju nastave te đačkih izvannastavnih i izvanškolskih aktivnosti.
Ovi momenti mnogo su puta naglašeni i na prigodnoj svečanosti prethodno održanoj u holu Osnovne škole. Svečanost su pjesmom, stihovima i glazbom uljepšali učenici Laura Cuković, Šimun Čavlek, Nika Lončar i Andro Gotal te školski zbor.
U ime domaćina, sve goste i uzvanike pozdravio je ravnatelj Damir Jagić.
– Ivanečka škola, sa svojih 740 učenika i 125-ero zaposlenih, jedna je od najstarijih i najvećih u Varaždinskoj županiji. Počela je raditi davne 1839. godine, što znači da upravo ove godine obilježavamo jubilarnu 185. godišnjicu školstva u Ivancu. Kao slavljenicima, najveći nam je dar upravo dogradnja škole! I zato, radujemo se početku, ali još više završetku radova! Jer jednosmjenska nastava omogućit će bolje i kvalitetnije obrazovanje za učenike te kvalitetnije korištenje slobodnog vremena za brojne učeničke aktivnosti – naglasio je Jagić te uputio zahvale svima koji su omogućili ovaj projekt.
Dogradnja i rekonstrukcija vrijedna je oko 3,5 milijuna €, od čega 3,1 milijuna građevinski radovi, dok je vrijednost opreme 480.000 €.
I prije nego što je počeo – održiv projekt
U ime grada domaćina, izraze dobrodošlice u Ivanec svim je gostima uputio gradonačelnik Ivanca Mukorad Batinić.
– Projekt dogradnje škole je, i prije nego što je počeo, bio održiv. A bio je održiv zato jer se temelji na pozitivnim parametrima koje bilježimo u Ivancu: na „eksploziji“ novog doseljavanja u grad, na činjenici da ubrzano moramo otvarati i aktivirati nova građevinska područja te da četvrtu godinu zaredom na administrativnom području grada Ivanca bilježimo trend povećanog broja prvašića – istaknuo je gradonačelnik.
Ulaganja samo u zadnjih godinu dana blizu 6 mil. Eura!
– Ivanec je mali grad, a u fokusu gradske uprave je da građanima osigura da imaju gdje raditi i graditi te miran i zadovoljan život. Omogućujemo im to nizom velikih ulaganja, koja su u samo proteklih godinu dana vrijedna blizu 6 milijune eura! Posebno nam je drago što su među njima i dva vrtića (Ivanec i Radovan). U niz visokih gradskih ulaganja u predškolski odgoj, u sport i rekreaciju, društveni život, potpore poduzetnicima te, naročito, u komunalnu infrastrukturu, aktualna dogradnja škole dio je cijelog ovoginvesticijskog mozaika. Svi ovi pozitivni trendovi su nam light motiv i za naredno razdoblje – naglasio je Batinić.
– U tom kontekstu osobno mi je znakovit i važan odgovor građanina koji se u Ivanec doselio iz jednog od susjednih mjesta te dobio gradske poticaje, a koji mi je na moje pitanje o razlozima preseljenja u Ivanec rekao: „Ivanec je postao poželjno mjesto za život !“ – zaključio je Batinić.
Ističući da je, u kontekstu obilježavanja Dana Varaždinske županije i činjenice da naša Županija dobiva status „Prijatelj djece“, današnji dan za pamćenje, varaždinski župan Anđelko Stričak istaknuo je da će ovom dogradnjom ivanečka škola postati moderna školska ustanova, a dogradnjom područnih škola u Novoj Vesi Petrijanečkoj i Strmcu Podravkom, Varaždinska županija postat će prva u Hrvatskoj s nastavom u jednoj smjeni u svim osnovnim školama, a to se očekuje već iduće šk. godine.
Osvrnuo se i na ulaganja u dogradnju i rekonstrukciju nizaškolskih sportskih dvorana te kazao da je riječ o ulaganjima čiji je cilj stvaranje sustava jednakih šansi za svu djecu.Učenicima je poželio ugodan početak nove šk. godine te poručio da će u ovo vrijeme dogodine nastava u ivanečkoj školi početi u jednoj smjeni.
Plenković: Čestitke svima zaslužnima za projekt dogradnje OŠ Ivanec
Okupljenim gostima i uzvanicima te članovima kolektiva obratio se i premijer Andrej Plenković. Osvrćući se NPOO (Nacionalni plan oporavka i otpornosti), podsjetio je da je on bio zamišljen kao veliki odgovor EU na krizu prouzročenoj pandemijom COVID-a.
-NPOO omogućuje Hrvatskoj da sredstva iz toga planapametno usmjerava u prioritete, a jedan od glavnih prioriteta jest upravo obrazovanje. Time omogućujemo ostvarenje strateškog cilja, a to je da nove, mlade generacije budu kvalitetno obrazovane, kako bi ravnopravno mogle konkurirati na tržištu rada – istaknuo je Plenković. Zahvaljujući tome,naglasio je da je u Hrvatskoj u tijeku golem investicijski ciklus u obrazovanje vrijedan 2,7 milijardi eura, i to na svim razinama, s ciljem reformi kurikuluma i investiranja u infrastrukturu.
Smatrajući da su upravo ulaganja u obrazovanje temeljhrvatskog razvoja, svima zaslužnima za projekt dogradnje škole u Ivancu uputio je čestitke te poručio kako će im resorno ministarstvo biti na raspolaganju kako bi se projekt na vrijeme realizirao.
Svečanosti polaganja kamena temeljca nazočili su i saborski zastupnici Goran Kaniški i Predrag Štromar, državna tajnica u Ministarstvu znanosti i obrazovanja Zrinka Mužinić Bikić, zamjenik gradonačelnika Ivanca Marko Friščić, predsjednik Županijske skupštine Josip Križanić, županijski i gradski vijećnici, pojedini županijski i gradski pročelnici i dr.