FOTO Podravka otvorila novi pogon za preradu rajčice u Varaždinu
Podravkin novi pogon za preradu rajčice u sklopu Tvornice voća i povrća u Varaždinu i službeno je krenuo s radom....
Dio je to analize portala gradonačelnik.hr objavljene povodom pet hrvatskih godina u Europskoj uniji. Samo u 2016. godini Ludbreg je po istom kriteriju povukao čak 3068 kuna, dok je u prve četiri godine provedene u EU Grad ukupno povukao 32 milijuna kuna europskog novca.
Kako kotiraju ostali gradovi Varaždinske županije? O tome gradonačelnik.hr, ali niti bilo koji drugi relevantni portal za novčarska pitanja – ne piše. Takvo je ignoriranje ujedno i odgovor na pitanje o uspješnosti lokalnih jedinica u povlačenju novca iz EU-a.
Analitičari se, naime, bave najboljima, pa osim Ludbrega nijedan grad u Varaždinskoj županiji, pa ni Županija sama, nije predmet ove, ali ni neke slične analize na istu temu na nacionalnoj razini. Utopili su se u prosjek (ne)uspjeha. Zbog toga smo analizu napravili sami, odnosno za Regionalni tjednik ju je sastavila Udruga „Financijska pismenost i poduzetništvo“ iz Gornjeg Kneginca.
Rezultati nisu sjajni. Izuzme li se Ludbreg, pet gradova Varaždinske županije kotira osrednje – daleko ispred je Grad Zagreb sa 1070 ugovorenih projekata i s druge strane, Ličko-senjska županija s tek njih 55. Varaždinska je županija po svim vrstama nositelja ugovorila 226 projekata u vrijednosti od 142.454,168 eura. Odmah iza Varaždinske je susjedna, Međimurska županija sa 204 projekta, ukupno vrijednih 118.084,423 eura.
Utjeha za Varaždin, Ivanec, Novi Marof, Lepoglavu i Varaždinske Toplice jedino može biti podatak da čak 32 od 129 hrvatskih gradova od ulaska u članstvo Europske unije nije dosad povuklo niti jednu europsku lipu za financiranje svojih projekata.
Također, Grad Zagreb, koji zbog svoje veličine ima poseban status Županije povukao je 8,6 milijuna kuna što je najveći udio, 9,72 posto, svih sredstava koje su ostvarili hrvatski gradovi. No, gledajući po stanovniku to je tek 11 kuna, čime se Zagreb svrstava na jedva 60. mjesto po iskorištenosti europskog novca.
Lani su se za prestiž u povučenom novcu po glavi stanovnika (što analitičari smatraju najkompetentnijim parametrom) – prvi put nakon niza godina ludbreške dominacije – borili Lipik i Županja, a blizu im je bio i Rab. Gradovi Varaždinske županije nisu konkurentni.
Na listi od najboljih 10 je i međimursko Mursko Središće sa 175 europskih kuna po glavi stanovnika.
Ludbreg i Mursko Središće među prvih su 10 i na tablici prosječno ukupno povučenoga novca od ulaska Hrvatske u Europsku uniju, od 2013. do 2017. godine. Tu su još i Trilj, Grubišno Polje i Čabar, za koje bi prosječan Varaždinac dva puta razmislio u kojoj se županiji nalaze.
Istina, Grad Varaždin je kao županijsko središte s gotovo 50.000 stanovnika u 8 godina ostvario 96 projekata vrijednih 115.450,725 eura, ali tu se najvećim dijelom radi o projektima sa sjedištem nositelja u Varaždinu, a ne o projektima čiji je nositelj Grad. Varaždin je u trogodišnjem periodu (2014. – 2017.) direktnom ili indirektnom pomoći ostvario 129 kuna po glavi stanovnika.
Katastrofalne Varaždinske Toplice su, primjerice, s 201 kunom indirektne pomoći nadmašile Grad Varaždin za izabrani period, u kojemu su posredno dobile 1,2 milijuna eura pomoći. Ove se tri godine smatraju dobrim pokazateljem stanja stvari jer, izuzmemo li prvu godinu kao godinu prilagodbe EU-u, trebalo je to biti najplodonosnije razdoblje za povlačenje europskog novca. Međutim, jedno je što bi trebalo biti, a drugo što je i ostvareno. Malo Mursko Središće, s gotovo osam puta manje stanovnika, na toj se listi sa 785 kuna plasiralo odmah iza Ludbrega.
Bile su to dobre godine za povlačenje novaca pa ipak čak četiri grada u tri izabrane godine nisu direktno dobila europski novac – Varaždinske Toplice, Novi Marof, Ivanec i Lepoglava. Varaždin je direktno uspio namaknuti samo 16.169 kuna i 6.062.616 kuna posredno.
Prema kojem god parametru da se gleda (ukupan zbir novca, prema nositelju projekta, po glavi stanovnika….) Varaždinske Toplice su definitivno najlošije u povlačenju europskih novaca. Da se toplička vlast između 2010. i 2018. godine nije snašla u režimu podjele europskog novca govori podatak da je Grad kao nositelj projekata u Varaždinske Toplice „donio“ 7000 (slovima: sedam tisuća) eura.
Ovakav fijasko se ni prema jednom izvješću nije dao naslutiti. Rezultat je tim gori kad se zna o kakvim je potencijalima u Varaždinskim Toplicama riječ. Osim bogatih izvora termalne vode, tu su i arheološki iznimno vrijedne rimske iskopine, pa je i više nego nevjerojatno, tvrdi struka, da topličke vlasti nisu znale iskoristiti i unovčiti ništa od toga. – Moglo se aplicirati na projekte iz kulture, baštine, turizma, u infrastrukturu…
Varaždin je u tri godine (2014. – 2017.) direktnom ili indirektnom pomoći ostvario 129 kuna po glavi stanovnika
Potencijal je ogroman. Varaždinske Toplice su primjer neznanja i nesnalaženja u tokovima novca Europske unije – kaže jedan stručnjak blizak bivšoj županijskoj vlasti. Grad je na samom dnu i po broju projekata prema sjedištu nositelja – samo njih pet, ukupne vrijednosti 297.200 kuna, što je 0,21 posto ugovorenih projekata u Varaždinskoj županiji.
Tek za usporedbu, Virovitica je, primjerice, kao dvostruko manji grad od Varaždina, s 22.000 stanovnika, s europskim novcem kao nositelj odradila šest projekata vrijednih 10,3 milijuna kuna.
I susjedi su bolji. Grad Čakovec je sam povukao 2 milijuna kuna za sedam projekata, a Koprivnica 3,1 milijun.
Varaždinska županija u osam godina ima gotovo dvostruko manje projekata od dvostruko manje Međimurske županije (7, a Međimurje 13) i uz više nego duplo manje novaca – Varaždinska 4,3 milijuna, Međimurska 10,5 milijuna eura.
Nedvojbeno je da je Hrvatska u povlačenju europskog novca na europskom začelju. A Varaždinska županija je u Hrvatskoj samo osrednja.
Je li razlog neznanje ili lijenost?
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: