INA u Međimurju traži naftu i geotermalnu vodu, moguće su štete na poljoprivrednim kulturama
INA obavještava stanovnike grada Mursko Središće te sljedećih općina: Gornji Mihaljevec, Selnica, Štrigova, Sveti Juraj na bregu, Sveti Martin na...
Država će se prvi put uključiti u financiranje dječjih vrtića koje je dosad isključivo bilo na leđima općina i gradova. Međutim, prema uredbi koju je Ministarstvo znanosti i obrazovanja pustilo u javnu raspravu neće biti jednako za sve.
Cilj uvođenja novog modela financiranja je osigurati dugoročnu održivost vrtića, posebno u slabije razvijenim sredinama. Dodatna sredstva će svim osnivačima olakšati situaciju za povećanje kapaciteta broja mjesta u vrtićima i unapređenja kadrovskog potencijala, stoji među ostalim u obrazloženju ove uredbe.
Glavni je kriterij indeks razvijenosti, što bi značilo da će gradovima poput Varaždina i Čakovca pripasti najmanje, a na neki način bit će zakinuti i drugi gradovi i razvijenije općine.
Tako se novom uredbom predviđa da će slabije razvijeniji gradovi i općine dobivati 50 posto prosječne cijene smještaja u vrtićima na razini Hrvatske, a razvijenije sredine, poput Varaždina i Čakovca tek 6,25 posto prosječne cijene.
Pojedini načelnici i gradonačelnici upozorili su nas da je kriterij nepravedan. Primjerice, indeks razvijenosti, smatraju neki, nije najrelevantniji pokazatelj posebice kad su u pitanju djeca. Osim toga, indeks razvijenosti ne pokazuje stvarno stanje koliko je neka sredina razvijena.
Prvih 19 milijuna eura gradovi i općine trebali bi dobiti početkom rujna, a tim novcem moći će dizati plaće zaposlenima, širiti kapacitete vrtića, zapošljavati nove ljude, ali i smanjivati cijenu vrtića. Za 2024. godinu planira se izdvojiti 57 milijuna eura, a za 2025. 62,1 milijun eura.
No, taj novac ići će sredinama koje su najmanje razvijene.
Uredbu o kriterijima i mjerilima za utvrđivanje iznosa sredstava za fiskalnu održivost dječjih vrtića su u javnom savjetovanju komentirali sindikati, udruge ali i građani upozorivši na probleme s kojima će se ista susresti u svojoj primjeni, a pogotovo oko indeksa razvijenosti kao kriterija pri određivanju iznosa koji će gradovi i općine dobivati od države.
– Pokazatelji potrebni za izračun indeksa razvijenosti su kompleksni i manjkavi u pojedinim dijelovima da bi se dobila stvarna slika, budući da indeks razvijenosti nekim svojim parametrima prikriva stvarno stanje i dio je same statistike za koju se s razlogom kaže da je točan skup netočnih podataka – kažu u Gradu Varaždinu.
Gradonačelnik Neven Bosilj stoga najavljuje i podizanje Ustavne tužbe.
– U Gradu Varaždinu smatramo da se pravo na sufinanciranje odnosi na dijete i ono bi trebalo biti jedini kriterij. Dijete je kategorija koje u osnovnoj ili srednjoj školi ne spada pod termin ‘’ostvaruju pravo na sredstva iz državnog proračuna za fiskalnu održivost dječjih vrtića prema kriterijima i mjerilima iz ove Uredbe’’ nego su sva djeca jednaka i imaju ista prava – kaže Bosilj.
Kriterij sufinanciranja dječjih vrtića trebao bi biti drugačiji i trebao bi biti jednak za svako dijete u Hrvatskoj, odnosno kriterij dodjele sredstava ne bi trebao biti razvijenost regije u kojoj dijete pohađa vrtić jer je to diskriminirajuće prema mjestu rođenja i stanovanja djeteta. Gradovi s istim stupnjem indeksa razvijenosti nemaju jednak broj djece niti izdvajaju isti postotak proračuna za dječje vrtiće, objašnjava varaždinski gradonačelnik.
– Odluku koliko će izdvajati za vrtiće, donosi svaka jedinica lokalne i regionalne (područne) samouprave – samostalno i proizvoljno. Stoga je ponajprije nužno uspostaviti jedinstvenu metodologiju izračuna ekonomske cijene vrtića na nacionalnoj razini. Istovremeno, nužno je osigurati da se u ukupan trošak (ekonomsku cijenu vrtića) uračunaju i zakonom propisane plaće zaposlenih u svim vrtićima budući da iste čine skoro 80% ukupnog troška svakog vrtića. Primjerice, Grad Varaždin izdvaja ukupno oko 5 milijuna eura – kaže Bosilj.
U Gradu Varaždinu navode još jednu manjkavost ove uredbe, a to je kriterij da se sufinanciraju isključivo vrtići čiji su osnivači gradovi i općine. Uredbom nisu obuhvaćena djeca u predškolskom programu niti privatni vrtići.
Međutim, i na sjeveru Hrvatske imamo primjere da u pojedinim gradovima i općinama imamo samo privatne vrtiće, koje su u pravilu JLS-ovi do sad sufinacirali kao i javne, a isključivo iz razloga da se ne rade razlike među djecom i roditeljima.
Drugi je problem što indeks razvijenosti nije pokazatelj stvarnog financijskog kapaciteta općina, a imamo i primjere gdje su općine s malim proračunom među razvijenijima zbog nekih drugih statističkih brojki.
– Kako bi se spriječila diskriminacija djece s obzirom na pohađanje vrtića različitog osnivača, kriterij sufinanciranja dječjih vrtića trebao bi se jednako primijeniti na svu djecu upisanu u dječje vrtiće u Republici Hrvatskoj, neovisno o tome je li osnivač vrtića koji dijete pohađa jedinica lokalne samouprave, RH, vjerska zajednica ili druga fizička ili pravna osoba, temeljem čl. 7. Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju. Ako je država u svoja izvješća o uključenosti djece rane i predškolske dobi uvrstila i onu djecu koja pohađaju vrtiće drugih osnivača, a jest, tada nesporno i tu djecu i ustanove koje ona pohađaju, treba uvrstiti u sufinanciranje iz državnog proračuna – kaže Boislj.
– Slijedom toga, smatramo da se Uredba u sadašnjem obliku ne bi trebala donijeti već je potrebna njezina dorada i izmjena u pojedinim stavkama. Ako će takva Uredba biti izglasana, Grad Varaždin će razmotriti opciju podizanja Ustavne tužbe jer takva uredba je prema svemu navedenom neustavna – zaključuje varaždinski gradonačelnik.
Ova nova Vladina uredba uslijedila je ubrzo nakon što je SDP predložio svoje mjere za sufinanciranje vrtića. Njihov prijedlog je da vrtići budu besplatni za sve, a izračunali su da bi to državu koštalo oko 300 milijuna eura godišnje.
Prema prijedlogu SDP-a, država bi godišnje utvrđivala prosječnu cijenu vrtića, što bi bilo oko 350 eura po djetetu i od toga preuzela pola iznosa.
Sindikat radnika u predškolskom odgoju i obrazovanju Hrvatske pak smatra da predloženi model ne odgovara trenutnim potrebama. Smatraju da bi najispravniji model dodjele sredstava trebao biti onaj u kojem će se formirati univerzalna ekonomska cijena vrtića te da država snosi trećinu, a osnivač i roditelj također po trećinu ekonomske cijene.
Javna rasprava o uredbi trajala je do 10. kolovoza.
Iz Grada Čakovca odgovorili su nam da načelno podupiru plaćanje troškova dječjih vrtića, ali napominju kako se razvijenije sredine stavljaju u podređeni položaj.
-Trenutno je cjelokupni predškolski odgoj i obrazovanje, od organizacije do financiranja, na teret jedinica lokalne samouprave, što mnogima predstavlja značajan financijski teret. Predškolski odgoj je i neujednačen, tako da imamo gradove poput Čakovca, koji godinama ulažu u svoje vrtiće, imaju dovoljno kapaciteta za svu djecu, sufinanciraju dvije trećine ekonomske cijene te u sustav imaju uključene i ustanove kojima nisu osnivači. S druge strane, imamo JLS-ove koji godinama nisu izgradili nove kapacitete ili čak na svom području nemaju predškolske ustanove – kažu u Gradu Čakovcu.
Smatrajo da je ulaganje u obrazovanje, a predškolski odgoj je njegov vrlo važan dio, prioritet, direktno ulaganje u budućnost i jedna od najvažnijih demografskih mjera.
-Ono što u prijedlogu smatramo lošim je činjenica da se na ovaj način „bogatije“ jedinice lokalne samouprave, a one su mahom u ranijem razdoblju ulagale u vrtiće i jaslice, stavljaju u podređeni položaj. Svjesni smo da slabije razvijene općine tek trebaju dostići standard onih razvijenijih, no ovime se stavljamo u podređeniji položaj. Stoga predlažemo da središnja država u cijelosti ili djelomično preuzme plaće zaposlenih u predškolskim ustanovama, na način kao što je to u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju. To bi bilo pravednije, štoviše ujednačile bi se plaće zaposlenih u vrtićima, a nama otvorila mogućnost da novac koji sad trošimo na plaće, uložimo u podizanje standarda u postojećim ustanovama. Gradnja predškolskih objekata u onim JLS-ima koji ih nemaju, financirala bi se na drugi način – napomenuli su u Gradu Čakovcu.
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: