Varaždinske barokne večeri predstavljene u zemlji partneru – Portugalu
Koncertom Varaždinskog tria u Glazbenom konzervatoriju u portugalskom gradu Guimaraesu na kojem su prisustvovali gradonačelnik Grada Varaždina dr. sc. Neven...
Varaždinski klub kolekcionara ostavljajući i sakupljajući neizbrisiv trag bivšeg, sadašnjeg trenutka, vremena i prošlosti ove godine slavi tri velika jubileja, što je rijetkost za jednu udrugu.
Riječ je o 90 godina organizirane filatelije (21.4.1934. osnovano FD Varaždin), potom 45 godina ljubitelja starina (28.6.1979. – osnovano društvo) i 40 godina numizmatike (10.2.1984. osnovano društvo).
Filatelija u našem kraju u suradnji s gradovima, općinama, vjerskim, društvenim zajednicama, pojedincima organizirano 100 godina bilježi i obilježava baštinu, povijest, kulturu našeg kraja. Sve datira iz davne 1920. godine, 58. broja časopisa „Slobodni gradjanin“ gdje se 23. listopada pojavio poziv za osnivanje podružnice hrvatskog filatelističkog društva u Varaždinu u sklopu zagrebačkog filatelističkog društva ili samostalno. Inicijator ideje bio je Major Mrzljak, a ista je rezultirala okupljanjem zaljubljenika u filateliju svaku srijedu u svratištu, gradskoj kavani “Novak“.
Neobaveznim sastajanjem nekoliko sakupljača i entuzijasta, članovima poznatih europskih društava kao što su „Concordia“ iz Berlina, društva iz Beča i gradova diljem Europe gdje su studirali naši sugrađani, „ filatelističko prijateljstvo“ preraslo je u ideju o udruživanju.
– Želja je pretvorena u stvarnost. Najpoznatiji članovi filatelističkog društva koji su i sastavili „Pravila Varaždinskog filatelističkog društva u Varaždinu“ u to vrijeme bili su Josip Kauf, upravitelj Hrvatske štedionice; Drago Čoklica, namještenik „Tivar“; Dragutin Cesarec, sudac; Mr. Dušan Grims, ljekarnik; Stjepan Barbot, privatnik, te Milan Blass. „Pravila društva“ 1934.godine odobrena su od Kraljevske banske Uprave Savke banovine. Ozakonjenjem „Pravila“ 21.travnja 1934. godine društvo je postalo „legalno“, čime je taj datum zabilježen kao dan osnutka Varaždinskog filatelističkog društva – FDV. O tome se brzo saznalo u gradu i počeli su se javljati do tada „nepoznati filatelisti“ čime je društvo zabilježilo velik rast. 1937. godine održana je prva, a 1940. i druga velika filatelistička izložba u prepunoj dvorani gradskog kazališta Varaždin. Filatelija je time zaživjela, a niz istaknutih pojedinaca u prvih je sto godina ostavilo svoj velik filatelistički trag – ističu slavljenici.
Tijekom godina rada puno je zabilježenih događaja vezanih uz nove naraštaje filatelista, od kojih se može izdvojiti osnivanje Male škole filatelije u Trakošćanu, na kojoj je već sudjelovalo preko 2500 mladih. Također je tu i promicanje filatelije zanimljivim radionicama u srednjoj školi te udruzi “Filos“, ali i radionicama koje djeluju u Osnovnim školama u Klenovniku, Varaždinskim Toplicama, Zalužju te Varaždinu.
– Zahvaljujući odličnoj suradnji s poštom Centar Varaždin, i njezinim upraviteljem mag. Ciglarom, rješenjem prostora u sklopu hotela „Turist“, započinje odlična suradnja „Filatelističkog društva Varaždin-FDV“, društva “Ljubitelja starina“ i članova društva „Numizmatičara“. U početku nedjeljom sastanci udruga održavali su se u razmaku od pola sata ali pošto se to pokazalo kao neprikladno jer su pojedini članovi bili u dvije ili tri udruge, područja sakupljanja odlučilo se da se isti spoje u jedno društvo. Predstavnici Filatelističkog društva Varaždin, „Ljubitelja starina“ i „Numizmatičara“ spajaju se 9.5.1993. godine u Varaždinski klub kolekcionara -VKK, i sve udruge postaju Sekcije – objasnili su iz VKK.
I Dodali:
„Da se rad filatelije, ljubitelja starina, Numizmatike, kolekcionarstva nastavi uz spoznaju da s prošlošću u korak sa sadašnjošću idemo u budućnost nastavljamo naš rad nedjeljom ujutro od 8:00 – 9:30 sati u Hotelu „Turist“, gdje na druženje s veseljem pozivamo i sve kojima je filatelija, Numizmatika, Starine, kolekcionarstvo ne samo hobby, već i dio svakodnevnog života i na taj način neka „živi“ s nama još dugi niz godina.“
Nakon ljetne stanke „Srijeda u muzeju“ nastavlja se programom Prošlost Varaždina u filmskim zapisima (II.).
Riječ je o projekciji kratkih filmova snimljenih u produkciji Filmskih novosti u Beogradu na području Varaždina i okolice od kraja Drugoga svjetskog rata do 80-ih godina prošlog stoljeća.
Filmovi su šarolikoga tematskog spektra: od politike, vojske, gospodarstva, sporta, medicine i lovstva pa sve do kulturnih znamenitosti Varaždinske županije. Među njima je i filmski zapis iz 1959. s prikazom Franje Košćeca i njegove zbirke kukaca kao zametka Entomološkog, odnosno kasnije Prirodoslovnog odjela GMV-a.
Projekcija ovih filmova svojevrsni je nastavak programa održanog u ožujku ove godine, kad su prikazani filmski zapisi nastali od Prvoga svjetskog rata do 1945., za što je Gradski muzej Varaždin otkupio prava od Jugoslavenske kinoteke u Beogradu.
Program počinje u 19 sati, a ulaz je besplatan. Ovom prigodom Gradski muzej Varaždin (ponovno) poziva sve koji imaju stare filmske zapise vezane uz područje Varaždina i okolice da ih donesu u Muzej, gdje će se kao dragocjeni dokumenti prošlosti digitalizirati i sačuvati za buduće naraštaje.
Izložbom fotografija „Sanjarenje o prostorima sjećanja“ autorice Mirne Štambuk, nastavlja se peta sezona Vaniminog programa „Podrum ponedjeljkom“. Otvorenje izložbe će biti u ponedjeljak, 9. rujna u 19 sati.
„Sanjarenje o prostorima sjećanja“ naziv je izložbe fotografija Mirne Štambuk. Tim se poetskim fotografskim ciklusom mlade autorice, nakon kraće ljetne pauze nastavlja peta sezona programa izložbi što ga pod nazivom Podrum ponedjeljkom u podrumu Centra za mlade i nezavisnu kulturu P4 u Varaždinu organizira varaždinski Filmsko-kreativni studio VANIMA.
Karlovčanka koja trenutno živi u Varaždinu i studira na Sveučilištu Sjever, izložbom u CZM P4 promatrača upoznaje s fragmentima svojih uspomena. Većina fotografija snimljena je analognim fotoaparatom, no autorica je djeliće sjećanja zabilježila i digitalno.
O proživljenom i viđenom Mirna Štambuk ne priča nam na način biografa ili povjesničara, već odabire poetski pristup.
Sanjarenje o tim, objektivom zabilježenim trenucima, sada već uspomenama, daje joj mogućnost da ponekad svjesno, ali često i nesvjesno obilazi i prekoračuje tehnička i kompozicijska fotografska pravila i norme. Urbani krajolici, slučajni prolaznici, nekonvencionalni portreti prijatelja, eksterijeri i interijeri, izmjenjuju se na fotografijama kojima nas Mirna Štambuk nastoji uvesti u snoviti svijet svojih intimnih uspomena.
Dvadesetak fotografija-sanjarenja kojima nam ona predstavlja svoj život, istovremeno su poziv promatraču na nastavak sanjarenja koje ih je i stvorilo. Sanjarenje, mašta odnosno imaginacija je, kako kaže Gaston Bachelard, najveća snaga ljudske prirode.
Imaginacija nas, u svom živom djelovanju, istovremeno odjeljuje od prošlosti i stvarnosti. Ona se otvara prema budućnosti. A ta će budućnost koja očekuje mladu autoricu nakon njene prve izložbe postavljene u podrumu CZM u Varaždinu, u fotografskom i stvaralačkom smislu, nedvojbeno iznjedriti zanimljive i intrigantne radove.