Najljepše skladbe MEF-a odjeknut će iz atrija čakovečke drevne palače
Organizacijski odbor Međimurskog festivala „Ljubo Kuntarić“ u finalnim je pripremama za novo izdanje međunarodne glazbene manifestacije koja dulje od dva...
Na koncertu u Hrvatskome narodnom kazalištu u Varaždinu izveli su 10 folklornih i dvije instrumentalne točke s narodnim pjesmama i plesovima iz svih krajeva Hrvatske, a publiku su počastili i izvedbom dviju novih koreografija, pjesmama i plesovima Like “Cure dvije, a moja nijedna” Kreše Hegolje i dubrovačkom poskočicom “U kolo ponesi, radost donesi!” Fina Hrvaćanina. Veliko oduševljenje okupljenih izazvale su i dvije točke koje su zaštitni znak Ansambla, “Kućanske kućanice” i “Črna gora, javorek zeleni” koreografa i umjetničkog voditelja Ansambla Pjerina Hrvaćanina, na čiju je inicijativu krajem 1998. godine osnovan VFA. Naime, Hrvaćaninu se tada pridružilo oko 30 plesača i svirača iz jednoga starijega varaždinskoga KUD-a, a sve s ciljem očuvanja hrvatske tradicijske kulture, narodnih plesova, pjesama i običaja kao glazbeno-scenske umjetničke forme, po uzoru na Ansambl LADO i po načelima scenske primjene folklora. Danas Ansambl broji 40 članova, a njegovi plesni voditelji su Tim i Fin Hrvaćanin. Dosadašnji glazbeni voditelj bio je Matija Auker, dok će tu poziciju od iduće godine najvjerojatnije preuzeti Neven Risek. Ponose se velikom riznicom narodnih nošnji iz Hrvatskog zagorja, Međimurja, Podravine, Posavine i drugih krajeva Hrvatske. Većina njih su autentične replike, odnosno ručno šivane rekonstrukcije prema izvornim primjercima, koje je sašila bivša zaposlenica Varteksa Ivanka Hrvaćanin.
Najznačajnija nagrada u povijesti Ansambla je prva nagrada na 22. Susretu hrvatskih folklornih ansambala Hrvatskog sabora kulture 2015. godine. Draga im je i Plaketa Grada Varaždina, koju su primili iste godine za izvrsnost u očuvanju i promociji tradicijske kulture.
Dosad je Varaždinski folklorni ansambl nastupao u 21 europskoj državi, a ova će im godina ostati u sjećanju, objašnjavaju u Ansamblu, zbog sudjelovanja na festivalu Integration u poljskom gradu Poznańu, čija je produkcija uključivala četiri pozornice, razglas i light show dostojan najvećih rock koncerata. Dugo će pamtiti i prošlogodišnje gostovanje u Edinburghu u Škotskoj. – Naravno, nije uvijek sve idealno. Kad smo se 2005. vraćali iz Estonije, negdje usred Poljske pokvario nam se autobus. Na nekim su turnejama pojedini članovi izgubili osobne dokumente, a bilo je i ozljeda. No, sve je to neizostavni dio bavljenja folklorom i danas na te situacije gledamo s osmijehom – navode iz VFA-a, zadovoljni interesom mladih za folklor, iako bi voljeli da ojača suradnja Ansambla s varaždinskim školama. No, brinu ih loši uvjeti rada u kojima djeluju te slikovito izjavljuju da je u tom pogledu budućnost Ansambla – crna. – Financijskih sredstava sve je manje, zbog oštećenja krova prošle zime potrebna nam je i sanacija prostorija za rad, a otkad Ivanka Hrvaćanin više nije u mogućnosti šivati, sve manje možemo ulagati u obnovu i nadogradnju fundusa nošnji – kažu u Ansamblu. Ipak, optimizma im ne manjka. Vjeruju da će se situacija popraviti jer, ako mu se pristupi na ispravan način, folklor kao glazbeno-scenska umjetnost može i u 21. stoljeću ići uz bok primjerice, mjuziklu ili baletu. Iduće godine folkloraši će se natjecati na Festivalu folklorne koreografije u Splitu, za koji već pripremaju novu koreografiju. Kao i svakog ljeta dosad, u planu im je nekoliko inozemnih turneja, a voljeli bi objaviti i monografiju o prvih 20 godina Ansambla. Tijekom priprema koncerata prikupili su mnogo arhivskog materijala o povijesti njihove velike obitelji jer, VFA je, slažu se, drugi dom svim njihovim članovima.
Nakon ljetne stanke „Srijeda u muzeju“ nastavlja se programom Prošlost Varaždina u filmskim zapisima (II.).
Riječ je o projekciji kratkih filmova snimljenih u produkciji Filmskih novosti u Beogradu na području Varaždina i okolice od kraja Drugoga svjetskog rata do 80-ih godina prošlog stoljeća.
Filmovi su šarolikoga tematskog spektra: od politike, vojske, gospodarstva, sporta, medicine i lovstva pa sve do kulturnih znamenitosti Varaždinske županije. Među njima je i filmski zapis iz 1959. s prikazom Franje Košćeca i njegove zbirke kukaca kao zametka Entomološkog, odnosno kasnije Prirodoslovnog odjela GMV-a.
Projekcija ovih filmova svojevrsni je nastavak programa održanog u ožujku ove godine, kad su prikazani filmski zapisi nastali od Prvoga svjetskog rata do 1945., za što je Gradski muzej Varaždin otkupio prava od Jugoslavenske kinoteke u Beogradu.
Program počinje u 19 sati, a ulaz je besplatan. Ovom prigodom Gradski muzej Varaždin (ponovno) poziva sve koji imaju stare filmske zapise vezane uz područje Varaždina i okolice da ih donesu u Muzej, gdje će se kao dragocjeni dokumenti prošlosti digitalizirati i sačuvati za buduće naraštaje.
Izložbom fotografija „Sanjarenje o prostorima sjećanja“ autorice Mirne Štambuk, nastavlja se peta sezona Vaniminog programa „Podrum ponedjeljkom“. Otvorenje izložbe će biti u ponedjeljak, 9. rujna u 19 sati.
„Sanjarenje o prostorima sjećanja“ naziv je izložbe fotografija Mirne Štambuk. Tim se poetskim fotografskim ciklusom mlade autorice, nakon kraće ljetne pauze nastavlja peta sezona programa izložbi što ga pod nazivom Podrum ponedjeljkom u podrumu Centra za mlade i nezavisnu kulturu P4 u Varaždinu organizira varaždinski Filmsko-kreativni studio VANIMA.
Karlovčanka koja trenutno živi u Varaždinu i studira na Sveučilištu Sjever, izložbom u CZM P4 promatrača upoznaje s fragmentima svojih uspomena. Većina fotografija snimljena je analognim fotoaparatom, no autorica je djeliće sjećanja zabilježila i digitalno.
O proživljenom i viđenom Mirna Štambuk ne priča nam na način biografa ili povjesničara, već odabire poetski pristup.
Sanjarenje o tim, objektivom zabilježenim trenucima, sada već uspomenama, daje joj mogućnost da ponekad svjesno, ali često i nesvjesno obilazi i prekoračuje tehnička i kompozicijska fotografska pravila i norme. Urbani krajolici, slučajni prolaznici, nekonvencionalni portreti prijatelja, eksterijeri i interijeri, izmjenjuju se na fotografijama kojima nas Mirna Štambuk nastoji uvesti u snoviti svijet svojih intimnih uspomena.
Dvadesetak fotografija-sanjarenja kojima nam ona predstavlja svoj život, istovremeno su poziv promatraču na nastavak sanjarenja koje ih je i stvorilo. Sanjarenje, mašta odnosno imaginacija je, kako kaže Gaston Bachelard, najveća snaga ljudske prirode.
Imaginacija nas, u svom živom djelovanju, istovremeno odjeljuje od prošlosti i stvarnosti. Ona se otvara prema budućnosti. A ta će budućnost koja očekuje mladu autoricu nakon njene prve izložbe postavljene u podrumu CZM u Varaždinu, u fotografskom i stvaralačkom smislu, nedvojbeno iznjedriti zanimljive i intrigantne radove.