Najavljen bogati program Lovrečeva u Varaždinskim Toplicama
Varaždinske Toplice od 9. do 11 kolovoza ponovno će biti destinacija u koju će svi poželjeti doći. Naime, sljedećeg vikend...
Pripravnički staž odradila je u Županijskoj bolnici Čakovec, nakon čega se kao medicinska sestra zaposlila u Hitnoj medicinskoj službi u Čakovcu, gdje radi već 16 godina. Kaže da je posao koji radi stresan, no usmjeren na pomaganje drugima, što joj je oduvijek pričinjavalo zadovoljstvo. Konkretnije, radi na Medicinskoj prijavno-dojavnoj jedinici.
Njihov posao dispečera, odnosno disponenta, podrazumijeva da preuzimaju pozive, procjenjuju stupanj hitnosti te pozivateljima pružaju osnovne upute o situaciji u kojoj su se našli i upute za provođenje prve pomoći. Ako procijene da je potrebno, šalju ekipu Hitne pomoći na intervenciju, obavještavaju i aktiviraju druge službe (policiju, vatrogasce…) te nadziru status timova. Dokumentiraju i evidentiraju obavljeni rad, zaprimaju pacijente koji dolaze u ambulantu Hitne pomoći i određuju stupanj hitnosti prema kojem odlaze na pregled.
Iskustva s pozivateljima su, navodi, šarolika. Ako je osoba dovoljno sabrana da brzo i precizno opiše svoje stanje, može im uvelike pomoći da valjano ocijene ozbiljnost situacije i prikladno reagiraju. Ipak, češće ih zovu osobe koje su u panici jer su zabrinute za svoje zdravlje ili zdravlje svoje obitelji te stoga nerijetko reagiraju agresivno, sa čime se treba naučiti nositi. Poseban im problem predstavljaju pozivi osoba koje ne znaju objasniti tegobe koje imaju ili koje su primijetili kod osoba zbog kojih zovu Hitnu službu. Isto tako, teško je i komunicirati s osobama koje su pod utjecajem opojnih sredstava.
– Hitna medicinska služba iznimno je važna te smatram da je kvaliteta njezina rada i stručnost osoblja kod nas na zavidnoj razini! – apelira Martina
– Ne biste vjerovali da dnevno zaprimimo i desetak lažnih poziva i poziva koji ne zahtijevaju hitnost u postupanju. Iskoristila bih stoga ovu priliku te zamolila sve da na taj način ne otežavaju rad Hitne službe i onemogućavaju da pomoć dobiju oni čiji su životi zaista ugroženi. Hitna medicinska služba iznimno je važna te smatram da je kvaliteta njezina rada i stručnost osoblja kod nas na zavidnoj razini! – apelira Martina.
Smatra da uz posao svaka osoba treba imati hobi koji je ispunjava. U Martininu slučaju radi se o trčanju i biciklizmu:
– Draže su mi dulje utrke, maratoni i ultramaratoni. Što je utrka dulja, to sam sretnija kad uspijem i u tom izazovu. Na taj način preispitujem svoje granice. U proteklih jedanaest godina sudjelovala sam na brojnim polumaratonima, maratonima i ultramaratonima u zemlji i inozemstvu. Pravi izazov za mene bilo je istrčati 24-satni ultramaraton.
Ljubav prema trčanju navela ju je da potakne osnivanje Trkačkoga kluba Rudar Mursko Središće
Prvi puta sam kao reprezentativka Hrvatske na Svjetskom prvenstvu u Francuskoj istrčala 172, a drugi puta, u Austriji, 194 kilometra. U posebno lijepom sjećanju ostala mi je etapna trkačka utrka od Zagreba do Vukovara i moj novi rekord – istrčanih 345 kilometara. Prošle godine sudjelovala sam na 12-satnoj utrci u Irdningu u Austriji i otrčala 114 kilometara u 12 sati te ušla u reprezentaciju Hrvatske za Svjetsko prvenstvo 24-satnog ultramaratona.
Rado se prisjetim i utrke u Svetom Martinu na Muri gdje je održano Svjetsko prvenstvo u trčanju na 100 kilometara uz sudjelovanje najboljih svjetskih ultramaratonaca – govori Bezek.
Ljubav prema trčanju navela ju je da potakne osnivanje Trkačkoga kluba „Rudar“ Mursko Središće. Klub je osnovan 22. siječnja ove godine, posebnim angažmanom Miljenka Vrbanca, dopredsjednika kluba, te Ivice Peršića, tajnika kluba. Podršku im je pružio i gradonačelnik Murskoga Središća Dražen Srpak, koji je ujedno i jedan od prvih članova novoga kluba.
Da bi potaknuli građane na tjelesnu aktivnost i rekreaciju, pripremaju održavanje kros lige „Rudar“ u najsjevernijem gradu Hrvatske. Liga se sastoji od osam kola raspoređenih tijekom godine. Prvo kolo održat će se 23. ožujka, a zadnje 30. studenoga. Trčat će se dvije trase, kraća od 3.400 i dulja od 8.300 metara.
Martina poziva sve rekreativce i trkače da im se pridruže u što većem broju. U organizaciji im pomažu gotovo sve udruge na području Grada M. Središća, ali i osobe koje nisu u udrugama, a žele pomoći da se liga održi. Dokaz je to da ljudima samo treba poticaj da zajednički rade na projektima na opće dobro zajednice.
Bez sponzora bilo bi nemoguće organizirati ligu, tako da zahvaljuje i svim sponzorima koji su se uključili ili će se uključiti u sponzoriranje prve lige “Rudar“. Dodaje da joj veliku podršku u životu pružaju sin Jakov, na kojega je posebno ponosna, suprug Dragan, roditelji te prijatelji.
Što je za vas uspjeh u životu?
Za mene je najveći uspjeh majčinstvo. Čini mi se da je to iskustvo lijepo izraženo u rečenici Linde Wooten: „Biti majka znači učiti o snagama koje niste znali da imate i doživjeti strahove za koje niste znali da postoje.”
Vaš moto u životu?
Uspjeh nije konačan, neuspjeh nije fatalan. Ono što jest važno je hrabrost da se nastavi dalje!
Vaš uzor u životu?
Moji roditelji, velikog srca i dobrote.
Vaš sportski uzor?
Nikolina Šustić, svjetska prvakinja u ultramaratonu na 100 kilometara.
Roman ili poezija?
Roman.
Knjiga koju biste još jednom rado pročitali?
„Sjećanje jedne gejše“ Arthura Goldena.
Poznata osoba s kojom biste rado razgovarali?
Rado bih razgovarala s Eliudom Kipchogeom, najboljim svjetskim maratoncem.
Kako provodite slobodno vrijeme?
Trenutno dosta slobodnoga vremena posvećujem osnivanju organiziranju prve kros lige „Rudar“ M. Središće jer smatram da je to važno za zdravlje svakog pojedinca. Ujedno se pripremam za vrlo zahtjevnu utrku, ultramaraton od 24 sata.
Što Vas može rasplakati?
Tužne životne priče.
Vjerujete li u ljubav na prvi pogled?
Ne, jer mislim da u tom slučaju nije riječ o ljubavi, nego o privlačnosti.
Što je najvažnije u vezi?
Bez uzajamnoga povjerenja, razgovora i kompromisa nema dobre i uspješne veze.
Što ste uvijek željeli učiniti, ali niste?
Putovati biciklom na more i na tome putu uživati u čarima prirode.
Omiljeno jelo?
Voćna salata.
Omiljeni kolač?
Nisam ljubitelj kolača.
Omiljeni način opuštanja?
Trčanje i biciklizam. Sport ljude čini sretnijima i opuštenijima.
Vaš idealni odmor je…
…odmor na moru s mojom obitelji. To, naravno, ne isključuje i sportske aktivnosti.
Prava žena nikad ne smije…
…odustati od svojih snova!
Prošle subote, na završnoj ceremoniji šestog izdanja Filmuzik Festivala u talijanskom gradu Gioiosa Ionica, varaždinskoj ekipi Riffs of Revolution (Rifovi revolucije) uručena je nagrada za najbolji dugometražni glazbeni film.
Nakon prikazivanja na Grossmannu, DORF-u, Dok’n’ritmu i Shockfestu, glazbeno-akcijska komedija „Riffs of Revolution“ redatelja Jurice Hižaka, inače profesora Sveučilišta Sjever, i dalje privlači pažnju publike i kritičara. Prošlog četvrtka bila je prikazana na šestom izdanju Filmuzik festivala, u gradu Gioiosa Ionica na samom jugu Italije, te je izazvala aplauze oduševljenja, ali i srca tročlanog žirija pod predsjedanjem filmskog kritičara Antonia Falconea. Projekciji filma, uz Hižaka, nazočili su i izvršna producentica filma Nataša Kubiček, glavna glumica Aranka Oreški te još nekoliko članova filmske ekipe.
Na završnoj ceremoniji koja se održala u subotu, predsjednik festivala Alberto Gatto uručio im je nagradu Lego Bonsai sa specijalnom posvetom te istaknuo simboliku nagrade kojom želi potaknuti svijet na suradnju i mir. Festival je posvetio poginulom mlinaru Roccu Gattu kojeg je ubila kalabrijska mafija ‘Ndrangheta 1977. godine.
Filmuzik festival je inače specijaliziran za glazbene filmove, te bira najbolja djela u četiri kategorije: najbolji videospot (FilMuzik Videoclip), najbolji dokumentarac (Filmuzik Doc), najbolji kratkometražni (Filmuzik Short) te najbolji dugometražni (FilMuzik). U konkurenciji 78 filmova iz dvadesetak zemalja za najbolji dugometražni film izabran je upravo hrvatski film „Riffs of Revolution“, a predsjednik žirija Antonio Falcone ovu odluku obrazložio je sljedećim riječima: „U svom dugometražnom prvijencu, Hižak je s filmom Riffs of Revolution namjerno stvorio vizualno trash djelo, ističući ograničenost proračuna koji je imao na raspolaganju. Na pozadini distopijske budućnosti, Hižak stvara grubu, ali ipak učinkovitu satiru o tome kako subverzivnost rock glazbe u svojoj pravoj buntovnosti može biti suzbijena kad je podvrgnuta komercijalnoj diskografiji. Kvalitetna glazbena podloga filma kompenzira nedostatke u duljini i povremenom glumačkom pretjerivanju.”
Filmska ekipa se na jugu Italije zadržala šest dana, te je između ostalog posjetila sicilijanski gradić Savocu gdje je Francis Ford Coppola snimio neke od kultnih scena legendarnog „Kuma“ gdje primjerice Michael Corleone upoznaje Apoloniju, a potom traži i odobrenje od njenog oca u caffe-baru „Vitelli“.
Uzbudljivo, ali i naporno putovanje filmske ekipe sufinancirali su Zaklada Kultura Nova, Varaždinska županija, Grad Varaždin i Marlex kojima se na završnoj ceremoniji Hižak zahvalio naglasivši kako se veseli novom valu žanrovskog filma u Europi i Hrvatskoj.
U sklopu Dana europske baštine, koji se ove godine obilježavaju na temu „Baština ruta, mreža i veza“, u organizaciji Konzervatorskog odjela u Varaždinu i Turističke zajednice grada Varaždina, ove subote, 7. rujna, od 10 do 12 sati na Trgu tradicijskih obrta bit će održana radionica izrade i prezentacije licitara.
Radionica, koju će realizirati licitarka Valentina Gladović iz Licitarstva Gladović, dio je serije radionica koje Ministarstvo kulture i medija financira u sklopu programa zaštite i očuvanja nematerijalnih kulturnih dobara. Radionica je besplatna i svi su dobrodošli, a svoje oslikano licitarsko srce moći će ponijeti kući.
U mnogim je europskim samostanima već u srednjem vijeku, a napose tijekom 16. i 17. stoljeća, zabilježena tradicija izrade posebno bogato izrezbarenih kalupa za pripremu brojnih vrsta kolača. Takav način izrade kolača ubrzo je prerastao u obrt, a iz istočno alpskog područja postupno je prihvaćen i u panonskom, gdje nalazi širu primjenu i na području dijela današnje Hrvatske u obliku poluseljačkog obrta medičara i svjećara. Najatraktivniji su medičarski proizvodi svakako licitari, a među njima licitarska srca.
Medičarski obrt s područja sjeverozapadne Hrvatske i Slavonije nalazi se na listi zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Republike Hrvatske. Također, medičarski obrt s područja sjeverne Hrvatske nalazi se na UNESCO-ovom reprezentativnom popisu nematerijalne kulturne baštine čovječanstva.
Manifestacijom Dani europske baštine, koja se tradicionalno održava tijekom rujna i listopada, obilježava se važnost zajedničke europske kulturne baštine te se nastoji potaknuti zanimanje za nacionalnu, ali i europsku kulturnu baštinu.
Dodajmo kako se ove subote nastavlja program Glazbenih subota. Uz glazbu iz glazbene kamperice na Korzu od 10 sati nastupat će Trio Coda, a od 19 i 30 Boris Herceg. Potočnik & Šenjug od 10 i 30 do 11 i 30 svirat će s balkona Županijske palače, a Viktor Ožeg od 11 do 12 sati s balkona palače Sermage.