Prosječna plaća u Hrvatskoj je 1.315 eura, ali mnogi rade za puno manje
U Hrvatskoj je u ovogodišnjem lipnju prosječna mjesečna isplaćena neto plaća po zaposlenome u pravnim osobama iznosila 1.315 eura, što...
ZAISKRILO NA SUČELJAVANJU
Četvorica kandidata za varaždinskog gradonačelnika – Ivan Čehok, Damir Habijan, Ladislav Ilčić i Alen Kišić te kandidat za dogradonačelnika Lige za Varaždin, Davor Patafta, javno su se sučelili u programu Radio Sjeverozapada.
Nekoliko dana prije izbora njih su četvorica, između ostaloga, iznijeli svoje stavove o gospodarstvu, socijalnom programu, obrazovanju, (ne)potrebnoj izgradnji škola i cijeni dječjih vrtića.
Na početku su se predstavili i rekli osnovno o sebi. Ivan Čehok si je pripisao prepoznatljivost, Damir Habijan hrabrost zbog samostalnog izlaska stranke na izbore, Ladislav Ilčić veli da vijećnici Hrasta misle svojom glavom, Kišić se pohvalio poštenjem, a Patafta je Vladu Sevšeka, kandidata za gradonačelnika, sebe i drugu zamjenicu Dubravku Lekić predstavio kao nestranačke ljude i uspješne poduzetnike s desetljećima iskustva.
Kandidati su se prvo morali izjasniti kako namjeravaju privući investitore, povećati mizerne plaće i u kojem smjeru misle razvijati turizam.
Dok je njih četvero uglavnom okvirno govorilo o potrebi povećanja plaća i razvoju IT industrije, Davor Patafta je sve to konkretizirao brojkama. Liga se spremna obavezati na privlačenje 700 milijuna kuna investicija, smanjivanje prireza s perspektivom ukidanja, otvaranje 3.000 novih radnih mjesta, 40 posto povećanje plaća.
– U proračun Samobora dolazi 30 posto više novca nego u Varaždin, a ima 30 posto manje stanovnika – rekao je.
Patafta je naglasio da bez rješavanja bala sa smećem neće biti razvoja poslovne zone u Brezju koja godinama prazna čeka na investitore, a i oni koji dođu brzo se pokaju pa preprodaju zemljište.
Spočitao je Čehoku i Kišiću da se i oni za nezainteresiranost investitora izgovaraju na bale, iako je od 900 tisuća kvadrata smeće na 50 tisuća.
– Zašto nisu na preostale kvadrate privukli investitore? – pitao je Patafta pa sam i odgovorio: “Zato jer ne znaju i čak su platili pet milijuna kuna penala Biotehnološkom parku“.
Čehok se pohvalio s izgradnjom tri najveće hrvatske poslovne zone u vrijeme svojeg gradonačelničkog mandata, što Davor Patafta nije osporio, ali mu je zamjerio da su to zone proizvodnje s jeftinom radnom snagom.
– To je mogao bilo tko napraviti u krizna vremena. Zato su danas plaće takve kakve jesu – podsjetio je i dodao da svaka čast Solvisu i Gumiimpexu, ali to su iznimke, a ne pravilo.
Kao poduzetnik zna, rekao je, kako je za investitore povjerenje od presudne važnosti. I tu, smatra, nastaje problem.
– Kako investitori mogu imati povjerenje u gospodina Kišića kad njegovom Vlašiću propadne šest natječaja za 600 milijuna kuna? To je 50 milijuna kuna štete za gradski proračun. Kako mogu imati povjerenja u gospodina Čehoka? Dođe stranac, a vi mu velite da je tu sad neki bivši gradonačelnik ostavio te bale još 2005. godine, zagadio okoliš i pitku vodu pa zona od 900.000 kvadrata stoji prazna – pitao je Patafta.
Dok je Patafta prozvao njega, Čehok je prozvao svoje nasljednike, SDP i HNS.
– Nisu mogli napraviti niti pseću kućicu – rekao je, što je iznerviralo Kišića.
– Čehok ima pristup „nakon mene potop“ – ustvrdio je.
Kandidat Lige za dogradonačelnika Varaždina je s razvojem gospodarstva povezao i slijedeću temu – cijenu i izgradnju novih vrtića.
– Kad investitori steknu povjerenje pa ulože novac, rasti će i gospodarstvo. S rastom gospodarstva ćemo i mi moći graditi nove vrtiće. Onda vrtići mogu biti besplatni, što je naš cilj, a božićnica za umirovljenike će biti 800, a ne stotinjak kuna – istaknuo je Davor Patafta.
Bez obzira na sve, on smatra da se cijena vrtića može odmah srezati na 250 kuna.
Tko o čemu, Kišić o vrtiću. Dio je vlasti koja Varaždincima naplaćuje skuplje vrtić nego Milan Bandić u Zagrebu.
Govorilo se i o školstvu, o nesposobnosti da se napravi nova zgrada FOI-ja, ali i o zatiranju tradicije.
– Nema opravdanja da Varaždinska županija ove godine nije osigurala quadrillu za maturante – prozvao je Habijan.
Nakon što su svi kandidati odgovorili na ista pitanja, svaki od njih je izvlačio kuvertu sa jednim pitanjem samo za njega. Davor Patafta je bio iznenađen kad je izvukao kuvertu s pitanjem “U kojem roku planirate riješiti otpad u Brezju?“
Odgovorio je da je rok za micanje bala šest mjeseci.
– Hitno treba riješiti štetu koju je napravio Habuš i Kišić skupa s njim. Treba vidjeti može li se sa zajednicom ponuditelja sklopiti nagodba ili treba platiti odštetu i da se otpad obradi, a ne odlaže negdje drugdje po Hrvatskoj. Većina veli “negdje ćemo odložiti bale“. Međutim, stvara se nimby efekt, „ne u mojem dvorištu“. Sad su protiv onoga za što su se prije borili i međusobno si podmeću. Otpad se mora negdje obraditi. U ovoj MBO tvornici, ako pobijedi na novom natječaju ili u MBO tvornicama i spalionicama koje postoje u ovom krugu. Hitno je. Treba uključiti struku ali i javnost jer se bez toga problem ne može rješavati. Tu je grešku napravio gospodin Čehok, koji 2008. i 2009. godine nije želio uključiti javnost koliko je trebao – rezolutan je bio Patafta.
Na kraju su se petorica kandidata kratkom porukom obratili biračima. Obećali su bolje plaće, vrtiće, zdravstvo i poštenje.
Davor Patafta je pozvao birače da se prisjete kako su Habuša – koji je grad doveo na rub – stvorili Kišić i Čehok. Kišić jer ga je podržavao, a Čehok jer nije ostavio nasljednika.
– Da je ostavio nasljednika, a neodgovorno je što nije, spriječio bi se efekt Habuš u ovom gradu – zaključio je Davor Patafta, kandidat za dogradonačelnika Lige za Varaždin.
Kako je to sve skupa izgledalo na sučeljavanju pogledajte u videu.
Izvor:
Foto: Ilustracija
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: