U Jalžabetu od petka do nedjelje niz sportskih aktivnosti: Dođite, rekreirajte se i zabavite
Jalžabet će od petka do nedjelje biti središte brojnih sportskih aktivnosti. Stoga iz Općine pozivaju sve mještane da se pridruže,...
Naslovna fotografija: Komaraca se nećemo riješiti tako da zavozimo sve bereke, bare i močvare!
Na području Međimurske županije provode se mnogobrojni infrastrukturni radovi, osobito oni povezani s izgradnjom kanalizacijske mreže.
Radovi na aglomeracijama izvode se u više dijelova Međimurja, a iza njih ostaje razni materijal, poput pijeska, šljunka i zemlje, koji valja adekvatno zbrinuti. U Javnoj ustanovi za zaštitu prirode „Međimurska priroda“ navedene projekte smatraju izrazito važnima i „velikim korakom naprijed“, no osjećaju i dužnost upozoriti na pojedine probleme koji nastaju upravo pri zbrinjavanju viškova materijala.
– Lokalno stanovništvo često materijal koji je kvalitetniji iskoristi u različite svrhe, primjerice za uređivanje travnjaka i vrtova. Problem nastaje kada se taj materijal koristi za zatrpavanje depresija u poplavnim i močvarnim područjima. Upravo takve depresije, koje su povremeno i djelomično tijekom godine ispunjene vodom, predstavljaju važna staništa brojnih vrsta bilo za razmnožavanje, bilo kao stanište u dijelu životnog ciklusa – objašnjavaju iz „Međimurske prirode“.
Ljudi se, navode, danas vraćaju našim rijekama i drugim prirodnim ljepotama, no iz prvenstveno rekreacijskih pobuda ili zbog želje za kvalitetnim provođenjem slobodnoga vremena. Pritom, nažalost, ponekad „ostavljaju ožiljke“ u prirodi, što se prvenstveno odnosi na pokušaje da boravak u prirodi učine sebi što komfornijim. To rade raznim zahvatima kao što su izgradnje cesta, parkirališta, nadstrešnica, kamina, ostavljanjem opreme kao što su suncobrani ili ležaljke i sličnima.
– Često u takvim zahvatima nastradaju upravo opisane depresije koje se prvotno navoze materijalom, poravnaju, a kasnije pretvore u svojevrsni „lunapark” koji se uređuje po guštu modernih „ljubitelja prirode”. Situacije u kojima je materijal nadohvat ruke, a mehanizacija iza zavoja, upravo su idealne za opisano. Nažalost, takvim ponašanjem čovjek direktno utječe na ravnotežu u ekosustavu i narušava njegovu stabilnost. Mnogi močvarna i poplavna područja doživljavaju tek kao leglo komaraca pa smatraju da time što „urede” takva područja čine uslugu svima… – piše Zoran Šardi iz „Međimurske prirode“.
Pristup borbi s komarcima posebno je iluzoran i ilustrativan primjer, s obzirom na činjenicu da se njihova brojnost povećala upravo ljudskom aktivnošću – naime, čovjek je odgovoran što se smanjio broj njihovih prirodnih neprijatelja kao što su bregunice, lastavice i piljci. Navedene vrste osobito rado grade gnijezda u stajama i drugim gospodarskim zgradama (lastavice), ali i na samim kućama – ispod balkona, u nekoj niši ili drugome pogodnom području (piljci). Ljudi se zbog „nagrđivanja fasada“ bore protiv piljaka raznim sredstvima, dok su rijeke kanalizirane pa ne tvore strme odronjene obale u kojima se gnijezde bregunice, ističu djelatnici „Međimurske prirode“.
Upozorili su nas na nekoliko lokacija na kojima se provode građevinski radovi, osobito oni povezani s kanalizacijom, diljem Međimurja. Zasad nije primijećena veća šteta zbog dovoza materijala, no upravo je prevencija ono što ih je potaknulo na reagiranje.
– Pretpostavljamo da u troškovnicima postoji stavka kojom je predviđeno zbrinjavanje viškova iskopa pri građevinskim radovima. Umjesto da se ti viškovi propisno zbrinu, odnosno odvoze tamo kamo bi se trebali, često se lokalno upotrebljavaju u neke druge svrhe. Sve dok se ne narušava prirodni sklad, to nije u nadležnosti „Međimurske prirode“, no kad postoji prijetnja da će nešto takvo završiti tamo gdje bi moglo uzrokovati štetu, moramo reagirati – dodaju.
Međimurje je velikim dijelom isušilo svoje močvare zbog proširenja građevinskih zona, uništavanja legla komaraca, zmija, žaba i drugih vrsti koje se smatralo štetočinama, osobito u razdoblju neposredno nakon Drugoga svjetskog rata. Ta se staništa smatralo i izvorima bolesti. O tome je u Regionalnome tjedniku već bilo riječi – upravo o tome možete čitati u ovome broju u rubrici „Zeleni kutak“, a više pažnje spomenutoj temi posvetila je i djelatnica „Međimurske prirode“ Sara Janković u nekoliko dosadašnjih kolumni te ustanove.
– Močvarna staništa čine neke od najvažnijih oaza biološke i krajobrazne raznolikosti. Osnovna je karakteristika močvara nagomilavanje organskog materijala koji nastaje taloženjem uginulih organizama na dno, obogaćujući vodu hranjivim tvarima. Uz ta je staništa vezano više od 40 posto vrsta biljaka i životinja. Ako negdje želite pronaći mnoštvo kukaca i drugih beskralješnjaka, ptica, vodozemaca, gmazova, riba, sisavaca i raznolike vodene vegetacije, močvara je pravo mjesto za to. Močvare sudjeluju u obnavljanju zaliha podzemne vode i osiguravanju dostupnosti pitke vode velikom dijelu svjetske populacije. Močvarna staništa imaju funkciju spužve jer upijaju i skladište velike količine padalina te na taj način sprečavaju poplave.
Utječu na regulaciju klime koja proizlazi iz njihove mogućnosti pohranjivanja i oslobađanja ugljikova dioksida (čak dvostruko više od svih svjetskih šuma zajedno). Imaju ulogu u zadržavanju hranjivih tvari i sedimenata i pročišćavanju vode. Stoga je naglasak u radu “Međimurske prirode” očuvanje takvih staništa uz sprečavanje štetnih radnji te ponovno osvješćivanje o njihovoj važnosti putem stručnih projekata. Najnovija istraživanja “Međimurske prirode” pokazuju da su međimurske močvare još uvijek riznice bioraznolikosti vodozemaca, gmazova, ptica i mnogih drugih vrsta! – pisala je Sara Janković u jednoj od kolumni “Međimurske prirode” u Regionalnome tjedniku.
Upravo zbog sprečavanja daljnjeg uništavanja močvarnih staništa 116 zemalja svijeta, među kojima je i Hrvatska, potpisalo je Ramsarsku konvenciju kojom se obvezuju na čuvanje močvarnih staništa na svome području.
U utorak, 2. veljače, obilježavao se Svjetski dan močvarnih staništa.
U Facebook izboru najljepšeg vrtića sudjelovalo je 40 vrtića iz 41 gradova i općina iz čitave Hrvatske, a slike vrtića kroz ovaj su izbor postigle ukupni doseg od preko 730 tisuća FB korisnika.
Gledano po kategorijama, ‘srebro’ u kategoriji malih gradova osvojio je DV Maslačak iz Murskog Središća koji je osvojio 894 lajkova na stranici Gradonačelnik.hr, preko 1.800 na svim objavama, a vidjelo ga je preko 30 tisuća FB korisnika. Danas, 28. kolovoza 2024. godine ravnateljica DV Maslačak Ivana Maltarić i gradonačelnik Dražen Srpak preuzeli su Priznanje za 2. mjesto po izboru korisnika Facebook-a za najljepši dječji vrtić u Hrvatskoj – kategorija mali gradovi koje im je uručio predstavnik društva Gradonačelnik.hr Ivan Todorić.
Ističemo kako su krajem 2022. godine Gradu Mursko Središće odobrena novčana sredstva u iznosu od 649.810,81 eura putem Poziva na dodjelu bespovratnih sredstava Izgradnja, dogradnja, rekonstrukcija i opremanje predškolskih ustanova, prvi Poziv, NPOO.C3.1.R1-II.01 za dogradnju Dječjeg vrtića “Maslačak” Mursko Središće za još četiri skupine. Dogradnjom će se osigurati dovoljni kapaciteti za svu djecu, vjerojatno za minimalno deset i više godina unaprijed. Početkom srpnja gradonačelnik Grada Mursko Središće Dražen Srpak potpisao je ugovor o izvođenju radova na dogradnji Dječjeg vrtića “Maslačak” Mursko Središće u vrijednosti od 1.746.263,39 eura pa je stoga vidljivo da Grad Mursko Središće mora osigurati preostalih milijun eura no svakako će tražiti sufinanciranje tog dijela od strane Republike Hrvatske. Trenutno se vrše pripremne radnje za dogradnju dječjeg vrtića te sami radovi kreću kroz koji dan, dok se završetak istih očekuje krajem školske godine – lipanj 2025. godine.
Već 18. Susret starih traktora u Selnici održat će se u subotu, 31. kolovoza.
Okupljanje traktorista je u 10:30 sati u središtu Selnice, a polazak je u 12.
Traktori će se moći vidjeti na ruti Selnica – Praporčan – Frkanovec – Zebanec Selo. Završetak je predvečer na nogometnom igralištu NK Zebanec uz podjelu priznanja i nagrada.