Što se događa? Sve manje Hrvata pije pivo
Sve manje Hrvata pije pivo, pokazalo je aktualno istraživanje provedeno u travnju ove godine. Prema istraživanju koje su proveli agencija Hendal i...
Istraživanje o konzumaciji mesa, mesnih prerađevina i suhomesnatih proizvoda koje su tijekom ožujka proveli magazin Ja Trgovac i agencija Hendal, pokazalo je da 25 posto hrvatskih građana meso jede svakodnevno, a najpopularnija je piletina.
Učestalost konzumacije pokazuje rast onih koji svakodnevno jedu meso ove godine, za pet posto u odnosu na istraživanje iz 2022., odnosno ima ih 25 posto, što znači da svaki četvrti Hrvat meso jede svakodnevno.
Ipak, najviše je onih koji meso konzumiraju nekoliko puta tjedno, ukupno ih je 64 posto, dok ih je prije dvije godine bilo pet posto više.
Razmjerno manji udjeli odnose se i na manje učestale konzumacije pa je tako ove godine šest posto onih koji meso jedu nekoliko puta mjesečno, a dva posto ispitanika kaže da meso jede rijetko.
Da ne jede meso istaknulo je tri posto ispitanih građana.
Istraživanje je pokazalo da je piletina uvjerljivo najpopularnija vrsta mesa koju najčešće konzumira 53 posto građana, što je dva posto manje nego u 2022. godini. Na drugom je mjestu svinjetina s 36 posto udjela uz četiri posto rasta, dok su ostale vrste mesa značajno manje popularne.
Tako se za teletinu najčešće odlučuje sedam posto građana, puretinu bira tri posto, a janjetinu svega jedan posto konzumenata mesa u Hrvatskoj.
Kada je riječ o tome koju vrstu mesa najviše vole, dobiveni rezultati su podosta drugačiji od onoga što se najčešće konzumira, navode iz JaTrgovca.
Naime, iako su piletina s 38 posto (pad od jedan posto u odnosu na 2022.) te svinjetina s 26 posto (rast od pet posto) i ovdje na vrhu poretka omiljenih vrsta mesa, ipak su njihovi udjeli značajno manji.
Da teletinu s 18 posto (rast od jedan posto) i janjetinu s 12 posto (pad od tri posto) kombinirano preferira gotovo trećina građana, odnosno njih 30 posto.
Podatak da teletinu i janjetinu najčešće konzumira svega osam posto ispitanika, govori u prilog tome da si te skuplje vrste mesa značajan broj građana ne može priuštiti.
– Rezultati ovog istraživanja me uopće ne čude. Bogatije su zemlje one koje proizvode i jedu više preživača. Naravno, da je kvalitetnije meso one životinje koju treba dulje uzgajati, a piletina se uzgaja na farmama 30 dana, pa sami prosuditi o kakvoj se kvaliteti mesa radi – ističe Damir Jagić iz Hrženice, koji je ujedno i predsjednik Središnjeg saveza udruga uzgajivača svinja Hrvatske.
Obitelj Jagić praktički je cijeli radni vijek posvetila uzgoju svinja, na svom imanju u Hrežnici trenutno imaju 65 krmača. Hranu za svinje također proizvode sami.
– Osamdesetih i devedesetih godina ljudi su više jeli svinjetinu, što i ne čudi jer je gotovo svako domaćinstvo u ruralnom kraju kod kuće uzgajalo svinje, danas je situacija drugačija. Zašto to država sustavno radi, nije mi jasno. Devedesetih smo bili samodostatni u uzgoju svinja, a danas je situacija drugačija. Uvozimo 50 posto mesa iako bi bez problema mogli biti samodostatni. Državna politika temeljila na nelojalnoj konkurenciji iz uvoza. Uvozno meso koje je počelo stizati po znatno nižim cijenama i upitne kvalitete mnoge je uzgajivače svinja natjeralo da se jednostavno prestanu time baviti. Farme su se ispraznile, u selima praktički više nemate svinja – rekao je Jagić.
Inače, Varaždinska županija nekad je bila vodeća u proizvodnji svinjskog mesa. Primjerice, 2006. godine čak 20.000 gospodarstava u Varaždinskoj županiji imalo je svinje. Danas se taj broj smanjio na svega 2000.
– Uvozio se europski otpad po dampinškim cijenama i sad imate to što imate. Ljudi su odustali, a pojedinci koju se bavili prodajom tog mesa na našem tržištu su se brutalno obogatili. I što sada? Ne daj Bože da se dogodi ponovno neka epidemija ili prirodna katastrofa. Što ćemo mi jesti, a nismo u stanju proizvesti za naše potrebe. Država treba donijeti jasnu strategiju i pravila igra za svinjogojce. Ne može se dogoditi da vi proizvedete nešto, a onda vam se za to ne plati tako kako ste imali dogovoreno ili još gore da vas netko ucjenjuje, odnosno da ste mu prisiljeni prodati po znatno nižoj cijeni od prvotno dogovorene – dodaje Jagić koji vjeruje da se to može promijeniti.
– U prvi plan uvijek država stavlja turizam, no što će vam turizam ako nećete imati što jesti. Otiđite samo malo u Sloveniju, pa ćete vidjeti kako tamo država štiti svojeg stočara – rekao je Jagić.
No, Hrvatska ima jedan sektor stočarstva u kojem se samodostatnost drži na visokim razinama – peradarstvo, kaže nam Dražen Čurila, vlasnik tvrtke Luneta i predsjednik Odjela za peradarstvo Hrvatske poljoprivredne komore.
– No i to dolazi pod znak upitnika jer se sve više mesa i jaja peradi uvozi. Posebice je tržište EU pod pritiskom ukrajinskih proizvođača kojima se pomaže na način da su ukinute sve carine i mogu slobodno proizvode plasirati na tržište EU kao da su članica EU-a i da se proizvođači moraju pridržavati strogih EU kriterija što naravno nije slučaj. Cijene po kojima se proizvodi u Ukrajini nisu moguće u Hrvatskoj zbog puno strožih kriterija koje proizvođači moraju poštivati – rekao je Čurila.
Ističe da je sjever Hrvatske najveći proizvođač piletine, ali je samodostatnost niža u odnosu na prošlu godinu.
– Sjever Hrvatske je najveći proizvođač piletine jer se tu nalaze i velike i male klaonice peradi i većina proizvođača piletine u Hrvatskoj. Samodostatnost je niža nego što je bila i procjena za 2023. je oko 81% samodostatnosti proizvodnje piletine u Hrvatskoj. Situacija kod jaja je nešto bolja te je tu samodostatnost bila oko 88%. No uvoz jaja se sve više povećava te je 2023. bio oko 115 milijuna jaja dok je dvije godine prije toga bio 70 milijuna jaja, a prije ulaska u EU oko 10-15 milijuna jaja – rekao je Čurila.
Inače, Luneta proizvodi oko 40 milijuna jaja godišnje od kojih se polovica plasira na domaće tržište, a polovica na tržište EU.
– Naglasak je uvijek bio na kvaliteti koju potvrđuju naši certifikati. Nesilice se hrane hranom bez GMO sastojaka za što imamo njemački VLOG certifikat, usklađenost sa najvišim EU standardima dokazuju KAT certifikati koje jedini posjedujemo u Hrvatskoj, a za domaće tržište gdje ljudi sve više postaju svjesni da je porijeklo hrane bitna stavka prilikom kupovine važni su nam certifikati Jaja hrvatskih farmi te Dokazana kvaliteta – zaključuje Čurila.
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: