Grad Varaždin objavio natječaj za mlade obitelji za povoljniju kupnju građevinskog zemljišta
Grad Varaždin je u svrhu poticanja demografske obnove, urbane regeneracije, smanjivanja iseljavanja i pomoći mladim obiteljima objavio Javni natječaj za...
Uskoro se može očekivati i završetak cijele prometnice, a čiju će završnu dionicu, prema najavi potpredsjednika Vlade i ministra graditeljstva Predraga Štromara, u cijelosti financirati resorno ministarstvo.
Na svečanom otvorenju dionice uz načelnika Općine Martijanec Dražena Levaka sa suradnicima i ministra Štromara bili su saborski zastupnici Josip Križanić i Božica Makar te član Uprave Hrvatskih autocesta Alen Leverić.
Za Općinu Martijanec i njezin skromni proračun svaka je investicija velika, a sufinanciranje dobrodošlo. Prva je faza završena prije osam godina, a ovu, netom završenu dionicu ceste Slanje – Stari vrh dosad su u jednakim omjerima, svatko s po više od 400.000 kuna, financirali Ministarstvo i Općina Martijanec.
Cesta je za Općinu važna jer ona je preduvjet za ostvarivanje turističkih ambicija zacrtanih u Općini.
– Cesta je važna transverzala na našem području jer naselja Slanje i Rivalno spaja s našim vinogradarskim dijelovima. Kao takva je preduvjet za željeni razvoj turizma u budućnosti, biciklističkih ruta, ali i mirni kutak za Martijančane – istaknuo je načelnik Levak.
Dok se godinama čekalo na nastavak gradnje ceste, u tom su dijelu Općine riješene vodovodna mreža i odvodnja, a električna mreža ovisi o interesu vlasnika parcela.
Načelnik Levak je iskoristio priliku zahvaliti Ministarstvu za pomoć ovom siromašnom kraju, koji nema razloga upornim trudom postići pristojni standard. Varaždinska županija ih, kaže načelnik, zaobilazi.
– Županija ima najviše cesta na području Martijanca, međutim, s njima ne možemo naći zajednički jezik. Najbolji primjer su ceste Martijanec – Hrastovljan i Križovljan – Slanje. Iako su to županijske ceste, od osnutka Općine na njima nije napravljen ni metar biciklističke staze. Projekt smo završili, ali odobrenja nema pa nema – požalio se načelnik.
Zato s Ministarstvom graditeljstva i ministrom Štromarom, kaže, nemaju problema. Štoviše.
– Za koji je dan na redu potpisivanje odluke za dodatnih 380.000 kuna kako bi se završila i treća, zadnja faza izgradnje ove ceste – najavio je ministar i rekao:
– Vlada treba pomagati općinama i gradovima u Varaždinskoj županiji i na sjeveru Hrvatske. To je kraj kojemu bivše hrvatske vlade tradicionalno nisu bile naklonjene i uvijek smo se morali boriti i za osnovno. U Zagrebu su uvijek govorili: „Ma, vi gore na sjeveru imate, vi se snalazite, vama ne treba, nek’ idu novci na istok i na jug“. To se moralo promijeniti, i promijenilo se. Najveći je poticaj izmjena Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, kojima novac kojim je prije u ime općina, gradova i županija raspolagala Vlada danas ide direktno u njihove proračune. To je lokalnim proračunima u Varaždinskoj županiji donijelo više od 120 milijuna dodatnih kuna. Oni najbolje znaju kako će taj novac rasporediti, umjesto da moraju „žicati“ po Zagrebu – rekao je Predrag Štromar i istaknuo da strančarenju tu nema mjesta.
Ministar je spomenuo i rješenje sanacije klizišta preko Hrvatskih voda i inicirao konačno rješavanje rak-rane Općine Martijanec, dvosmjenske nastave.
– Zajednički moramo riješiti školu. Budući da osnivač nije netko tko bi shvatio problem u školstvu, idemo mi odraditi ovu školu, Martijanec ne bude zadnja škola koja ide u jednosmjensku nastavu. Idemo svi skupa, saborski zastupnici i mi, odraditi sve da i učenici u vašoj općini imaju adekvatno školovanje i obrazovanje – agitirao je potpredsjednik hrvatske Vlade.
U zgradi varaždinskog HNK-okupili su se danas, 5. prosinca, samo dobitnici priznanja te predsjednik Gradskog vijeća Damir Habijan i zamjenik gradonačelnika Zlatan Avar. Svi su nosili maske i rukavice.
Gradonačelnik Ivan Čehok, pa čak i premijer Andrej Plenković, koji je zaražen koronavirusom, javili su se putem aplikacije Zoom. Na jednak način su sudjelovali gradski vijećnici, pročelnici i svi drugi.
Damir Habijan je u svom govoru naglasak stavio na epidemiju koronavirusa, ali i to da su brojni važni projekti u Varaždinu nastavljeni; uređenje Gradske knjižnice, obnove sinagoge, uređenje gledališta HNK i razvoj Varaždina kao sveučilišnog grada. Spomenuo je pomoć Vlade Varaždinu. Ipak, predsjednik Gradskog vijeća razočaran je da nije postignut konsenzus oko ključnih pitanja oko razvoja Varaždina, a zasmetala ga je i politika podmetanja nogu za što smatra da dovodi do zastoja u rješavanja problema.
Gradonačelnik Čehok se javio putem Zooma, iako je bilo najavljeno njegovo sudjelovanje na sjednici u HNK-u u Varaždinu. Također, tehničke poteškoće su bile privremeno prekinule njegov govor.
Govoreći o koronakrizi Čehok je rekao da smo globalno bili uljuljkani u uvjerenju da nam ništa ne može stati na put napretka.
– U Varaždinu smo shvatili da je svaka kriza za sposobne nova šansa ili mogućnost, a za nesposobne je svaka šansa nova kriza. Sve kapacitete smo podigli u protekle tri godine – istakao je gradonačelnik te naglasio ulaganja u gospodarstvo, apsorpciju sredstava Europske unije, gradnju aglomeracije Varaždin, izgradnju novog vrtića nakon 40 godina i drugo.
Među projektima je naglasio ulaganje u zonu Brezje te proširenje Tehnološkog parka, nove investicije privatnika, osnivanje Centra mladih, ulaganje u sport i drugo. Varaždinski gradonačelnik je najavio nastavak projekata optičke infrastrukture, plinogradnje, vodogradnje i kanalizacije. Čehok je zahvalio Vladi na pomoći, ali i kritizirao Varaždinsku županiju za koju je kazao da uopće ne pomaže.
Premijer Plenković građanima je čestitao Dan Grada i blagdan svetoga Nikole. Plenković je nekoliko puta kratko kašljao za svog govora.
– Jasno je da Varaždin i njegovi stanovnici, unatoč pandemiji nastoje biti okrenuti budućnosti. Na impresivnoj prošlosti gradite grad koji je kulturno, sveučilišno i gospodarsko središte sjeverozapada Hrvatske. Bit ćemo uz vas, bit partneri i pomoći da se Hrvatska ravnomjerno razvija – rekao je premijer i dodao da država nastoji pomoću Općoj bolnici Varaždin u borbi protiv koronavirusa te je zahvalio svim medicinskim djelatnicima i najavio dodatak na plaće za sve njih.
Damir Habijan i Zlatan Avar dodjeli su javnih priznanja Grada Varaždina u 2020. godini prisutnim dobitnicima. Nekoliko njih iz opravdanih razloga nisu bili prisutni.
Povelju počasnog građanina Varaždina dobio je dekan Sveučilišta Sjever prof. dr. sc. Marin Milković, zbog iznimnog doprinosa unaprjeđenju i promicanju znanosti te razvoju visokoškolskih ustanova. Poznati glumac Ljubomir Kerekeš, primarijus i ugledni kirurg Branislav Kocman te Stjepan Talan iz Solvisa trebali primili su nagrade za životno djelo.
Ostale dobitnike već smo ranije objavili.
>> Nagrade za životno djelo Grada Varaždina Ljubomiru Kerekešu, Branislavu Kocmanu i Stjepanu Talanu
U ime svih dobitnika zahvalio se Marin Milković, koji je rekao da ga je ovo priznanje koje se ne dodjeljuje svake godine posebno dirnulo te da je to pohvala i za rad Sveučilišta Sjever.
S dvije izmjene i dopune Proračuna Grada na nove razdjele ukupno se došlo do 1,7 milijuna kuna za komunalno održavanje i upravljanje imovinom Grada, dok je Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izvršavanju Proračuna Grada za 2020. godinu, prema riječima gradonačelnika Čehoka, bio samo tehnička odluka kojom bi se predvidjela realizacija svih projekata, smatrajući da su se u Gradu još i dobro snašli, uzimajući u obzir što se sve na gospodarskom planu događalo u ovoj godini, uz sve isplaćene poticaje koliko se moglo, pa je postojeći rebalans zapravo realna slika stanja.
Zaiskrilo je u raspravi o Proračunu kada je SDP-ov Neven Bosilj istaknuo da će očekivani iznos duga Grada, danih jamstava bez kamata, na kraju 2020. godine iznositi 271 milijun kuna, bez obzira što ta jamstva u ovom trenutku nisu aktivirana, no da će Čistoća jednoga dana morati platiti teret zbrinjavanja bala.
Odgovorio mu je Mario Lešina, predsjednik Odbora za financije i proračun, da je u rečenici koju spominje Bosilj ključno spomenuti „danih jamstava i suglasnosti“ – osim ukupnog duga koji nitko ne spori. – Ja sam već na jednoj od ranijih sjednica rekao da Grad više ne može eksproprijacijom dolaziti do imovine, nego ako nešto treba mora to kupiti – rekao je Lešina te nastavio vezano uz Čistoću i 147 milijuna jamstava da još tu postoji mogućnost sufinanciranja države za što imamo potpisan ugovor, te mogućnost sufinanciranja iz fonda EU, ali da cijeli posao krene morala su se izdati jamstva da se uopće krene u posao.
Davor Patafta iz Lige za Varaždin se nadovezao komentarom da smatra ako će se tim poslom baviti Čistoća, novac koji će ona morati platiti nekome treba osigurati Grad Varaždin i Fond za zaštitu okoliša. Jednako tako Grad će morati Čistoći nadoknaditi i manipulativne troškove, pa smatra da će to biti za njih dobar posao, ako se gleda kao trgovačko društvo.
Gradonačelnik je prije glasanja istaknuo da ovdje nije riječ o efektivnom zaduživanju Grada, nego nešto što se u financijskom računu uz izvršenje proračuna mora predvidjeti. Pri tom je potpuno jasno da se to odnosi na krajnje zbrinjavanje bala i investiciju u Zoni Brezje, nakon čega je je većinom glasova vijećnika prihvaćena odluka o izvršavanju Proračuna.
Prihvaćen je na sjednici i prijedlog odluke o osnivanju Dječjeg gradskog vijeća Grada Varaždina, koje sada postaje savjetodavno tijelo Grada.
Izmijenjene su i dopunjene Odluke o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Grada, kao i poticanju gospodarskih investicija na području Varaždina.
Predstavljena je i Strategija razvoja sporta Grada Varaždina, kao planski dokument koji će se tek trebati ispuniti, koja je jednoglasno prihvaćena. Temeljem snimke stanja predstavljene su kratkoročne i dugoročne potrebe koje će trebati ispuniti u razdoblju do 2028. godine. – Dobro je da imamo puno aktivnih sportaša, ali i puno rekreativaca, sada još moramo završiti sa svim infrastrukturnim detaljima kako bi mogli svima njima pružiti što bolje uvjete za bavljenje sportom, te uložiti više u sportski marketing – naglasio je Čehok.
Vijećnici su, također jednoglasno, prihvatili i Strategiju pilot područja i Akcijskog plana za održivost zelenih površina u Gradu u okviru projekta HICAPS.