U tijeku su opsežni ljetni radovi u školama diljem Međimurske županije
Ljetni praznici u međimurskim školama iskorišteni su za radove kako bi učenike na prvi dan škole dočekali uređeni i osvježeni...
Publika je ovacijama ispratila jubilarnu izvedbu ove predstave, premijerno izvedene u travnju prošle godine. Nastala je prema djelu Kristiana Novaka, rodom iz Vrhovljana, naselja u Općini Sveti Martin na Muri, koji je upravo za taj roman nagrađen Književnom nagradom tportala 2013. godine.
Istu je nagradu primio i 2017. godine za svoj treći roman „Ciganin, ali najljepši“, prema kojem je postavljena jedna od najiščekivanijih predstava sezone Hrvatskoga narodnoga kazališta u Zagrebu.
ZKM-ova „Črna mati zemla“ postala je jedna od najnagrađivanijih predstava u Hrvatskoj. Osvojila je tri Nagrade hrvatskog glumišta: za najbolju predstavu u cjelini, režiju (Dora Ruždjak Podolski) i najbolju sporednu ulogu Bake (Urša Raukar).
„Črna mati zemla“ dobila je i četiri nagrade „Marul“: za najbolju predstavu u cjelini, a uz to je redateljica Ruždjak Podolski nagrađena „Marulom“ (i „Gavellom“) za režiju, Tomislav Zajec „Marulom“ za najbolju dramatizaciju istoimenog romana, dok je kostimografkinja Doris Kristić nagrađena „Marulom“ za umjetničko ostvarenje.
Predstava je osvojila i Nagradu publike na 63. Sterijinom pozorju u Novom Sadu te je i dalje na repertoaru ZKM-a.
U predstavi igraju Adrian Pezdirc, Mia Biondić, Doris Šarić Kukuljica, Nataša Dorčić, Urša Raukar, Dado Ćosić, Zoran Čubrilo, Suzana Nikolić, Jasmin Telalović, Dora Polić Vitez, Pjer Meničanin, Barbara Prpić, Nadežda Perišić Radović, Danijel Ljuboja, Damir Šaban, Mateo Videk, Milica Manojlović, Stanko Kovačić, Nikola Ljutić i Leon Bujanović.
Scenograf je Stefano Katunar, kostimografkinja Doris Kristić, suradnica za scenski pokret Petra Hrašćanec, skladatelj Stanko Kovačić, oblikovatelj tona Miroslav Piškulić, oblikovatelj svjetla Aleksandar Čavlek, a asistentica redateljice Lea Anastazija Fleger.
Nakon ljetne stanke „Srijeda u muzeju“ nastavlja se programom Prošlost Varaždina u filmskim zapisima (II.).
Riječ je o projekciji kratkih filmova snimljenih u produkciji Filmskih novosti u Beogradu na području Varaždina i okolice od kraja Drugoga svjetskog rata do 80-ih godina prošlog stoljeća.
Filmovi su šarolikoga tematskog spektra: od politike, vojske, gospodarstva, sporta, medicine i lovstva pa sve do kulturnih znamenitosti Varaždinske županije. Među njima je i filmski zapis iz 1959. s prikazom Franje Košćeca i njegove zbirke kukaca kao zametka Entomološkog, odnosno kasnije Prirodoslovnog odjela GMV-a.
Projekcija ovih filmova svojevrsni je nastavak programa održanog u ožujku ove godine, kad su prikazani filmski zapisi nastali od Prvoga svjetskog rata do 1945., za što je Gradski muzej Varaždin otkupio prava od Jugoslavenske kinoteke u Beogradu.
Program počinje u 19 sati, a ulaz je besplatan. Ovom prigodom Gradski muzej Varaždin (ponovno) poziva sve koji imaju stare filmske zapise vezane uz područje Varaždina i okolice da ih donesu u Muzej, gdje će se kao dragocjeni dokumenti prošlosti digitalizirati i sačuvati za buduće naraštaje.
Izložbom fotografija „Sanjarenje o prostorima sjećanja“ autorice Mirne Štambuk, nastavlja se peta sezona Vaniminog programa „Podrum ponedjeljkom“. Otvorenje izložbe će biti u ponedjeljak, 9. rujna u 19 sati.
„Sanjarenje o prostorima sjećanja“ naziv je izložbe fotografija Mirne Štambuk. Tim se poetskim fotografskim ciklusom mlade autorice, nakon kraće ljetne pauze nastavlja peta sezona programa izložbi što ga pod nazivom Podrum ponedjeljkom u podrumu Centra za mlade i nezavisnu kulturu P4 u Varaždinu organizira varaždinski Filmsko-kreativni studio VANIMA.
Karlovčanka koja trenutno živi u Varaždinu i studira na Sveučilištu Sjever, izložbom u CZM P4 promatrača upoznaje s fragmentima svojih uspomena. Većina fotografija snimljena je analognim fotoaparatom, no autorica je djeliće sjećanja zabilježila i digitalno.
O proživljenom i viđenom Mirna Štambuk ne priča nam na način biografa ili povjesničara, već odabire poetski pristup.
Sanjarenje o tim, objektivom zabilježenim trenucima, sada već uspomenama, daje joj mogućnost da ponekad svjesno, ali često i nesvjesno obilazi i prekoračuje tehnička i kompozicijska fotografska pravila i norme. Urbani krajolici, slučajni prolaznici, nekonvencionalni portreti prijatelja, eksterijeri i interijeri, izmjenjuju se na fotografijama kojima nas Mirna Štambuk nastoji uvesti u snoviti svijet svojih intimnih uspomena.
Dvadesetak fotografija-sanjarenja kojima nam ona predstavlja svoj život, istovremeno su poziv promatraču na nastavak sanjarenja koje ih je i stvorilo. Sanjarenje, mašta odnosno imaginacija je, kako kaže Gaston Bachelard, najveća snaga ljudske prirode.
Imaginacija nas, u svom živom djelovanju, istovremeno odjeljuje od prošlosti i stvarnosti. Ona se otvara prema budućnosti. A ta će budućnost koja očekuje mladu autoricu nakon njene prve izložbe postavljene u podrumu CZM u Varaždinu, u fotografskom i stvaralačkom smislu, nedvojbeno iznjedriti zanimljive i intrigantne radove.