Zašto hrvatske plaće toliko zaostaju za slovenskima? Evo koliko je prosječna plaća kod susjeda
Prosječna lipanjska plaća u Sloveniji iznosila je 2366,79 eura bruto odnosno 1501,97 eura neto, pokazuju podaci Statističkog ureda Republike Slovenije....
Kad se podvuče crta
Nakon što je Novi Marof doveo u red svoje gospodarstvo i bitno smanjio naslijeđeni minus, Grad je dobio rekordni proračun od 60 milijuna kuna. U taj su proračun uvršteni kapitalni gradski projekti, između kojih je i sanacija odlagališta otpada Čret, vrijedna 14 milijuna kuna.
Tu je i Aglomeracija, modernizacija javne rasvjete i dogradnja Dječjeg vrtića. Aglomeracija je vrijedna oko 111 milijuna kuna, a druga dva projekta oko osam milijuna kuna i u sljedećoj se godini očekuje njihov početak. Jasno da se za godinu dana ne može očekivati i završetak ovih velikih projekata. Za neke se treba čekati raspisivanje natječaja, drugi su u nekoj od faza projektiranja, ali dokumentacija je za sve njih uglavnom gotova. – Tu se ne radi o spisku želja nego o stvarnim projektima – rekao je gradonačelnik Novog Marofa Siniša Jenkač.
Iako je Grad prije privremenih izbora za gradonačelnika u ožujku 2015. godine bio dva milijuna kuna u minusu, tijekom dvije godine se uspijevalo odrađivati kapitalne projekte a ipak smanjivati minus.
U vrijeme izbora u svibnju proći će točno dvije godine od početka mandata gradonačelnika Siniše Jenkača
Za to je vrijeme završena vodovodna mreža na svim gradskim područjima, osim u nekim manjim zaselcima. Tako je sad kanalizacija logičan nastavak. Ona bi se vjerojatno već i počela raditi da na projektu Aglomeracije Novi Marof i Ludbreg nije angažiran isti projektant kao i za Grad Varaždin. Nakon što je zaprijetio raskid ugovora, na kraju su se tri strane ipak dogovorile da će pripremna dokumentacija biti gotova do ožujka. Tada bi se mogao raspisati natječaj za projektiranje. Zone obuhvata su određene, nositelji projekta su Varkom i Hrvatske vode. – U zadnje vrijeme smo odradili nekoliko sastanaka u Zagrebu i posao je dogovoren. Ali bilo je već nekoliko takvih sastanaka, projektant je obećao odraditi svoj posao, pa još uvijek ništa. On je zasad jedini krivac za odugovlačenje i tu smo gdje jesmo. Nadamo se da će ovog puta posao biti odrađen – rekao je gradonačelnik Siniša Jenkač i najavio završetak Aglomeracije za 2023. godinu. Na kanalizaciju će se priključiti 10 tisuća kućanstava, čime će biti riješena Aglomeracija najvećeg dijela gradskog područja. – To je ogroman projekt, vrijedan 111 milijuna kuna. Aglomeracija uključuje i pročistač, i tu je ovaj dio priče s kanalizacijom zaokružen, Dio postojeće kanalizacije spojit će se na Aglomeraciju. Jedini problem su vodovodi čiji opskrbljivač nije Varkom – upozorava Siniša Jenkač. Kanalizacija će se graditi europskim novcem, dok će Grad sudjelovati saosam posto troškova. – Forsiramo izgradnju kanalizacije kroz projekt Hrvatskih voda, koji je financiran iz Europske investicijske banke. Cilj je napraviti što više po tom modelu, jer je za nas to jeftinije – govori gradonačelnik.
Smanjenje minusa nije išlo nauštrb velikih, ali ni manjih projekata potrebnih za kvalitetan standard
Najveći izdatak Grada u ovom trenutku je otplata kredita za Kulturni centar Ivan Rabuzin, 2,5 milijuna kuna godišnje. I to bi već bilo otplaćeno da bivša vlast nije imala dvogodišnji moratorij na kredit i plaćala samo kamatu.
Dogradnja Dječjeg vrtića još je jedan kapitalni projekt Marofa. Grad ima dva privatna vrtića i gradski, ali ipak nedostaje mjesta. U dograđenom djelu bit će mjesta za još oko 170-ero djece. Povećanje potrebe za vrtićkim smještajem ne znači da je više novorođenih u Gradu. – Baka-servis više nije baš tako uobičajen. Vidimo to i po našoj predškoli, gdje je bitno smanjen broj polaznika. Do prije nekoliko godina smo imali i do 150 polaznika, a sad ih je tridesetak. Jer, djeca predškolu obave u vrtiću. To je, znači, povećanje broja vrtićke djece za njih stotinjak.
Gradonačelnik je prije manje od dvije godine preuzeo mandat s dva milijuna kuna manjka u blagajni, a ovu godinu će završiti s oko dvije trećine manjim dugom. Smanjenje minusa nije išlo nauštrb velikih projekta, ali ni onih manjih, no vitalnih za poboljšanje standarda građana. Radi se na projektima, puno ih se prijavljuje na domaće i EU fondove, a jednako će biti i u sljedećoj godini. – Sve projekte moramo proračunski predvidjeti kako bismo bili spremni u svakom trenutku se javiti na natječaje. Planiramo i aktivnosti po tim projektima – veli gradonačelnik.
U vrijeme održavanja lokalnih izbora u svibnju gradonačelniku Novog Marofa Siniši Jenkaču proći će točno dvije godine mandata. Znao je što ga čeka nakon izvanrednih izbora. Zato se danas ne žali nego pokušava konkretnim potezima dovesti Grad na pozitivnu nulu. Paralelno pazi da Gradu ne promakne nijedan natječaj kako bi Novi Marof pokušao približiti standardom i puno većim sredinama.
Kad se izgradi marofska zaobilaznica i izmjesti se promet iz centra, ali i s cijeloga gradskog područja, ostvarit će se još jedan bitan preduvjet za kvalitetniji život u Marofu.
Da se usprkos dugovanju nije štedjelo na gospodarstvu, dokazuje i veliko priznanje za Marof u prošlom tjednu. Grad je ostvario najveći pad broja nezaposlenih u godini dana. Na Zavodu je lani prijavljeno gotovo 500 ljudi manje u odnosu na prethodnu godinu, što je gotovo 50-postotno smanjenje. Problem su, kao i na cijelom sjeveru, niske plaće. – To je problem od Murskog Središća do Zeline. Hvalimo se izvozom, velikim BDP-om, ali proračunski prihod iz poreza na dohodak je minimalan. Jer, naši sugrađani imaju male plaće, većina čak i toliko male da ni ne plaćaju porez. U Marofu je oko 1.200 kuna po stanovniku – govori gradonačelnik. Koliko je to malo, najbolje se vidi usporedbom. Marof u proračunu ima 18 milijuna kuna izvornih prihoda, dok, recimo, puno manji gradovi na obali imaju oko 50 milijuna. – To je neusporedivo. Još ako dodamo da imamo jako malo zaposlenih u upravi, potkapacitirani smo. U Gradu imamo 13 zaposlenih, a gradovi iste veličine imaju oko 120 zaposlenika – veli Siniša Jenkač.
Izvor:
Foto:
Što se tiče struje, s obzirom da se mijenjaju okolnosti na europskim i globalnim tržištima, Vlada će nastaviti i dalje subvencionirati kućanstva te javni i neprofitni sektor, mikro, male i srednje poduzetnike, rečeno je u petak u Banskim dvorima.
No, na razini Europske unije postupno se sve države povlače iz politike intervencionizma i potpore građanima i gospodarstvu pa je stoga dogovoreno da dođe do određenog povećanja cijena struje od ukupno deset posto kroz šest mjeseci.
– To povećanje išlo bi u dvije faze – za studeni bi računi bili veći oko 6,5 posto, a ostatak povećanja bi bio početkom iduće godine. Da nema mjera, prosječna zamišljena potrošnja jednog kućanstva je 584 eura, sa mjerama Vlade 482 eura. Godišnja ušteda tako iznosi 102 eura i to je značajno subvencioniranje – pojasnio je premijer te naveo da je vrijednost ove mjere oko 102 milijuna eura.
Kada je riječ o plinu, zahvaljujući mjerama Vlade, na primjeru godišnjeg troška za plin u prosječnom kućanstvu, godišnja ušteda će iznositi 85 eura. Vrijednost mjere za subvencioniranje troška plina je 35,3 milijuna eura, a kada je riječ o javnom i neprofitnom sektoru te malom poduzetništvu, režim i model djelovanja je isti kao što je bio i u proljetnom paketu.
I kod plina ukupno će povećanje biti deset posto kroz šest mjeseci.
Za toplinsku energiju, subvencija za prosječni stan od 60 metara kvadratnih iznosi 62 eura godišnje. Tržišna cijena je 377 eura, a s mjerama Vlade 315 eura godišnje. Vrijednost ove mjere je 2 milijuna eura.
Za ugrožene kupce energenata država će izdvojiti 24 milijuna eura
Drugi dio paketa je ciljan i odnosi se na najranjivije u hrvatskom društvu. Prije svega, radi se o naknadi za ugrožene kupce energenata, a riječ je o 88.500 osoba u statusu ugroženog kupca energenata koje imaju pravo na podmirivanje troškova električne energije, plina ili toplinske energije. Ukupan iznos mjesečne naknade je 70 eura u obliku vaučera.
Među mjerama je i naknada za ublažavanje porasta troškova energije za pružatelje socijalnih usluga, a radi se o pružateljima usluga pomoći u kući, smještaja u udomiteljskoj obitelji, organiziranog stanovanja i boravka. Ovisno o broju korisnika riječ je o mjeri koja iznosi od 70 do 540 eura mjesečno. U Hrvatskoj ima više od 500 pružatelja ovakvih usluga i dvije i pol tisuće udomiteljskih obitelji. Ukupna vrijednost mjere za pružatelje socijalnih usluga iznosi 2 milijuna eura.
Među najranjivijim skupinama su i umirovljenici koji će dobiti još jedan krug jednokratnih potpora, deveti po redu, a koji će biti namijenjen onima kojima je mirovina do 840 eura.
U ovoj mjeri riječ je o 760 tisuća umirovljenika s mirovinom do 840 eura, a ukupna vrijednost mjere je 76,5 milijuna eura.
Večeras oko 20.40 sati dogodio se nemili incident uoči odlaska premijera Andreja Plenkovića iz arboretuma Opeka u kojem je prisustvovao svečanoj sjednici Varaždinske županije.
Naime, policijski službenici, vatrogasci i osiguranje premijera uoči njegovog odlaska sa spomenute svečanosti blokirali su glavnu Viničku ulicu za prometovanje.
Međutim, to se nije svidjelo vozaču automobila čakovečkih registarskih oznaka kojem se nije dalo čekati na prolazak kolone vozila sa štićenom osobom prve kategorije. One koje se ne zaustavlja.
– Doma sam 300 metara dalje, zašto me ne puštate? Nemam tolerancije?! Krv nam pijeju, nemojte nas je.ati! – uzvikivao je između ostalog vozač koji se naguravao s osobljem iz Plenkovićevog osiguranja.
Štoviše, policijski službenici su procijenili da konfliktna osoba u afektu može napraviti i veće probleme, pa je pozvano pojačanje koje se brzo sjurilo od novoobnovljenog dvorca grofovske obitelji Bombelles do ulaska u arboretum.
Dodajmo da je verbalni sukob zaustavljenog vozača i osiguranja nastavljen nakon prolaska kolone vozila sa štićenom osobom, a detalje o svemu možda ćemo doznati ovih dana iz priopćenja PU varaždinske.
Kako je to sve skupa izgledalo pogledajte u galeriji fotografija: